150 



spetsen af årets bladiga sido-qvistar, Hämjefjällen gulgrö- 

 na^ icke svedde i spetsen, mest bara eller endast hårbräd- 

 dade. Uonimgsfjällen 2^ motsatte. Ståndare vanligen flera, 

 men i norden ofta endast 2, alltid fria, med gula knappar. 

 Stift och märken korta. 



Till denna mycket naturliga afdelning, som innefattar 

 träd eller högre buskar, i förra fallet mycket bräcklige i 

 grenvecken, höra nästan alla Pilarter från varmare klimat. 

 De äro likväl mest analoga med fjällpilarne; att ytterligheter- 

 ne i köld och varma frambringa likartade förhållanden derpå 

 hafva vi talrika exempel. 



A. Fragiles. B. Amygdalinae, 



II. Helix (Rödvie). Hängen utvexa från sidorne af för- 

 ra årets grenar, men få utvexte bladige (mer eller mindre) 

 utdragne skaft. Hängefjällen qvarsiltande , svarlbrände, föga 

 hårige. Hommgsglandel enkel. Ståndare 1 eller 2 , samman- 

 vexta; knappaiiie eftei' af bl omstringeji svartnande. Fröhusen 

 icke eller kart-skaftade , med qvarsittande stift och märken. 



Afser man endast de här vexande aS". purpureae, som 

 stå midt imellan S. amygdalinae och viminales , synas dessa 

 för få att bilda en egen afdelning; betraktar man åter hela 

 verldens kända arter, blir den högst utmärkt, innefattande 

 största delen af N. Amerikas egendomliga Pilar. Afdelnin- 

 gen S. Griscae hafva vext och utseende alldeles af *S'. fra- 

 giles y ehuru öfverensstämmelsen med S. purpiireae är omiss- 

 kännelig. 



C. Griseae Borr. D. Purpureae. 



III. Vetrix (Vide-Pil). Rangenen från sidorne af fjor^ 

 årets grenar, oskaftade och vanligen bladlösa. Hänge fjällen 



denhet försvinner i den rikare vegetationens månglald. Så haF Pil 

 mig veterligen intet motsvarande i de ölrige Eiiropeislie språkea. 

 Latinarnes Salix återfinna vi i vårt Sallc eller Scilg (Eng. Sallow y 

 Tyska Sol, Fransk. Saiilc) ; Vetrix i \ årl Vide (Tysk. Weite eller 

 vanl. yVeide , Engl. Willoiv). Värt Hilster eller Jelsler torde vara 

 slamiörvandl med Grckernes éh^. 



