173 



Sid. rad. 



27 _ Festuca pratensis har en mager afart med små- 

 axen utan skaft, i en enkel axlik klase, ej olik ett 

 Lolium. Denna form, tagen \id Eskiltuna, är 

 F. loliacea Dre). Fl. Uafn. enl. Danska ex. och 

 troligen den som tagils för denna art i Sverige. 

 30 — Triticim. Sedan Förf. sett de flesta sv. arterna 

 lefvande, anser han dem böra bestämmas så som 

 , följer: 



T. junceum L. axstjelkens bräddar glatta; foderska- 

 len i spetsen tvärhuggna 9-nerviga , längre än half- 

 \a småaxet; blomkronorna trubbiga, utan borst; 

 bladen rännformiga, slutl. hoprullade, nerverne of- 

 vanpå tält besatta med flerradiga korta borst. — 

 Vexer älven, enl. Wallman, på Gotll. vid Lumme- 

 lund. 

 T. rifjidum Schrad. axsljelkens bräddar skarpa; 

 småaxen nedtill långt åtskilda, dubbelt längre än 

 de tvärhugget trubbiga, 7— 9-nerviga foderskalen; 

 krön. som föreg., bladen platta, slutl. hoprullade, 

 med en rad korta borst efter nerverna. 

 T. cf/fine Beth. småaxen åtskilda; (oderskalen 5— 7- 

 ncrviga trubbiga, längre än halfva småaxet; kro- 

 norna, särdeles de öfra, spetsiga; bladen platta, 

 ofvanpå med flerradiga fina borst på nerverna. 2|. 

 7,8. H. N. fasc. 2, ^^r 80. 

 Sand. hafsslr. (Sk. Kåscberga, Helsingborg etc.) 

 Nedlifjfjande strå, Umxjt ax ; stora småax; ax- 

 sfjelken varierande glatt, struf, eller stundom på 

 den convexa sidan luden. 

 T. repens L. småaxen närsittande äggrunda platta; 

 fodret 5-nervigt, vanl. sylspetsadt; krön. merändels 

 spetsiga eller med rak borst ; bladnerverna enradigt 

 håriga; roten långt krypande. 



