187 



hied smalare lång-spetsiga blad, en med bredare omvändt — 

 äggformiga trubbiga blad. Till dessa artförändringar af den 

 vanliga höra S. acuminafa HofTm. och S. aquatica Willd. et 

 vulgo ; af virgata S. oleifolia Smith och S. aquatica Smith. , 

 hvilken icke är identisk med Willdenows under samma 

 namn, men väl med S. rufncrvis Decand. Af virr/ata eger 

 jag äfven en glattfrnklig artförändring insamlad vid Näs jern- 

 verk 1 Norge. 



18. S. a ur i t a' \i. — Lapp. n. 360. 

 — nem orosa Nov. Mänt. 2. 



— uliginosa. S. uliginosa Willd. 



* S. ambigiia Ehrh.! — S. ambigua "ad S. auritam ac- 

 cedens" Kocli Comm. 



— sublivida Ltsst. 



Atim. 1. I likhet med S. cijieroa d.[[ng&i denna art märk- 

 bart i frodighet emot Norden och finnes ej i Nordliga Lapp- 

 markerne eller fjälltraklerne Calldeles motsatt i detta hänse- 

 endet är den mer analoga än affina S. depressa). Deraf har 

 S. ulifjinosa Willd. upslått, som är e,n frodig buske, med 

 mycket stora uprätta gropigt skrynkliga vågigt grofsågade el- 

 ler i kanten krusiga blad , äldre på öfre sidan glatta ofta 

 glänsande, under gröna, sådan den allmänt finnes i S. Sver- 

 ge ; den är en klimaterisk artförändring. Att Linné, som an- 

 såg S. aurita eridaU för Norrlänsk, räknat den sydliga lill 

 S. cine.rea är så mycket säkraro som den är söderut den 

 allmännaste arten och det ekonomiska användandet, som till- 

 lä gges S. cinerea i Fl. Sv., tillhör egentl. S. aurita. 



Anm. 2. En annan ytterlighet af denna art är S. am- 

 hifjua Ehrh., som vanligen förenas med S. itimibacea L. och 

 till bladformen och stipl>rne svårligen kan skiljas derifråu, 

 hvarföre ock Kock antager tvenne former af denna : en som 

 står närmare S. aurita, en annan närmare S. repens. För min 

 del är jag i "likhet med Seriinje, Trauvetter m. fl. öf- 

 vertygad, all den förra eller S. ambirjua Ehrh. ej kan skiljas 

 från S. aurita, men väl den sednare (ehuru Ser inge miss- 



