ovalcm et obovatcnn formnm media , ad hasin usque grosse 

 sevrata , midulata petiokUa (petiolo semunciaU), sirpra ob- 

 scure virklia snhtvs glauca; cortex rami brunncus glaber. — 

 Äls(a niistan urblekta påskriften ar : Salix folio Camphorce, 

 O. R. /: Conf. EL C. (Camjn Elysei) XII, 383. En yn- 

 gre påskrift synes vara : Salix foliis Lauri cjlabris odoratis 

 O. R. S. an S. folio Laureo s. lalo ylabro odorato J. Ray 

 1420? Cett falskt synon.). Sednast är tillagdt vid första nam- 

 net: sed Camphora paucis nota, eryo: Salix folio latiori 

 ad imiim et snmmum aciiminato , tindidaio , Act. hit. Su. 

 A:o 1120 p. 99. 



'il S. rosmarinifolia L. en grenig stjelk, endast med 

 Il östblad. Folia linearia sublanceolata , idtra unciam loiiya, 

 lin. 1 — 1^: lata, utrinque acuta subsessilia alterna inteyerri- 

 ma, subtus arycntea nitentia (ciim aryvnteo piymento a jric- 

 iore colorata) , siipra mayis opaca svbconcoloria ; ramvli 

 altcrni pallidi vel albicantes. Instämmer i allt med: S. ros- 

 marinif. utom att dennes blad ofvanpå äro mer gröna; trol. 

 kan dock denna art variera såsom S. repens. Äldre påskrift: 

 S. anyustifolia, alpina tota aryentea; yngre tillägg: Act. 

 Lil. Sa. A:o 1720 p. 99. Huru denna kommit att få epite- 

 tet alpina är svårt att förklara, då R. troligen tagit den på 

 hemresan i Finnland. S. repens har samma namn, som vi 

 framdeles få se. De gamle voro i allmänhet ej så noga med 

 namn och ser det stundom ut som de räknade hela landet 

 norr om Upsala till Lapland och Ijällarne. 



33 S. lali folia rotunda, utrinque ylabra , vel S. arbn- 

 rea folio lato rotundo inteyro utrinque ylabro viridi , med 

 yngre tillägg: Act. Lit. Su. a:o 1720, p. 99, förmår jag ej 

 hänföra till någon bekant art, om den ej möjligen tillhör nå- 

 gon vidunderlig form af S. Caprea. Liknar eljest till blad- 

 formen mest en slor- och glatt-bladig S. lanata. Figuren 

 föreställer en qvist med 5 blad : folia late ovalia vix 3 unc. 

 lonya , ultra, duas lata , fol. terminale duplo fere mafus (!) 

 s. ultra unc. quatt. lonyum, 3 latimij omnia apice rotiin- 



