blomslerskaften mycket korla), dels ock genom äggrunda ut- 

 stående foderfjäll , hvaraf de nedersta synas nästan tillbaka- 

 böjda. — Tab. 34 skiljer sig äfvenledes genom bredt ägg- 

 runda fodertjäll samt det vid basen ovanligt breda fodret. — 

 Figuren hos Haller (Hist. Stirp. Helv. 1. t. 7) är den bä- 

 sta jag sett; blomsterhufvudet är allenast något mindre än 

 det vanligen förekommer; men i detta hänseende varierar 

 denna art, liksom med afseende på bladens mängd och stor- 

 lek ; stundom är stjelken från basen nästan ända till toppen 

 tätt besatt med blad; oftast är likväl nästan halfva stjelken 

 uptill bar, försedd blott med några få små smala blad; stun- 

 dom är äfven sljelkens nedra del endast glest bladig. — Bla- 

 den, som vanligen äro bredt elliptiskt-lansettlika, äro stun- 

 dom ända frän basen sm ilt lanseltlika. — Blommorna har jag 

 aldrig sett annorlunda än purpurröda; Haller upgifver der- 

 emot i beskrifningen på Cirsium n. ISO ^ (C. heteroph. ^ 

 incisum) 1. c. p. 78 "flosculi albidi;''' jag skulle knapt tro att 



han härtill förletts af de hvita ståndarknapparne. 



(FortsäHes). 



II. Imiterat ur. 



/. Flora von Schlesien prenssischen und österrei- 

 cldschen Antheils. Nach naturUchen Familien etc. 

 Von Friedrich Wimmerj Professor. Breslau, Htrt. 

 1840. XLVlll, 404, 84 sid. och en bergskarta. 12:o. 



Redan åren 1827 — 1829 ulgåfvo IV im ni er och Gra- 

 bowski en Flora Silesice, i 3 delar författad på latinska 

 språket och upstäld efter Linneanska sexualsystemet; deri 

 framstaldes vid hvarje art diagnos, temligt utförlig beskrif- 

 ning, noggranna vexlställen samt några synonymer, särdeles 

 ur arbeten som rörde Slesiens Flora. Några år derefter, 1832, 

 ulgaf W i mm er ensam en Flora öfver Slesien på Tyska 

 språket äfven efter Linneanska systemet. Det är af denna 



