4^ 



sydliga Norge, oaktadt de icke hafva att glädja sig åt en 

 oatbiutet strålande sol , hafva smärre eller mindre glänsande 

 blommor, än de ständigt solbeghinsta i Lappland. Dock — 

 Författarens mening är väl, alt hvad han sagt, ehuru det är 

 uttryckt absolut, skall tagas endast relativt: d. v. s. att så- 

 dana vexter , som äfven förekomma i det sydligare låglandet, 

 få då de vexa på fjällen större blommor, eller måhända rät- 

 tare sf/nas hafva dem större, emedan hela vexten i allmän- 

 het är kortare och mera hopträngd ; och då Förf, påstående 

 så modifieras, vill Ref. lemna det sitt bifall, ehuru äfven 

 härvid flera undantag förekomma; så t. ex. har E;-ilobiiim 

 oriffcinifolum (enligt Förf. åsigt blott en form af Ep. alpi- 

 rmrri) , som vexer i skogsregionen och går djupt nedom fjäl- 

 len, betydligt större blommor än den på de högsta fjällen 

 vexande egentliga E. alpinum; likaledes har Prhmda fari- 

 iiosa så väl i fjälltrakter som på låglandet mera än dubbelt 

 större blommor, änden alpinska Pr. stricta. Icke heller kan 

 Ref. medgifva att den ständigt lysande solen ensamt är or- 

 saken till denna blommornas storlek; ty huru skulle det i 

 så fall kunna ega rum , att vexternas blommor på Norges 

 sydliga fjäll, för att ej tala om Alperna, icke äro mindre, 

 utan till och med, för alt döma af torkade exemplar, stun- 

 dom större än de rent arktiske [Papaver nudicaule från 

 Spetsbergen har t. ex. mindre blommor än på Dovrefjcld)? 

 — Då Förf. i en not pag. 212, med anledning af Mt/osotis 

 alpestris , hvilken han anser vara en fjäljform af 31. palu^ 

 slrls , påstår att de i sednare tider åtskiljda arterna af detta 

 slägte ingenting annat äro än varieteter af en och samma 

 art, upkomna genom olika vexfplats , och hvilka, sålänge 

 denna icke förändras, visa sig konstanta, så har han utan 

 tvifvel återigen gått alltför långt; ty utan att tala om rotens 

 olika varaktighet, så har Ref. i Bleking samlat 31. stricta, 

 versicolov och colllna på samma ställe och fullkomligt sam^ 

 ma lokal, utan att de visat ringaste öfvergång till hvarandra, 

 Ville man i alla slägten gä så strängt och diktatoriskt till 



