118 



nog säger man i svenskan "silta på takel," men dei vet jag 

 ock att Fes tus säger att åQn hos Romarne planterades pa 

 taken (de gamlas sedum var egentligen var Sempervirum) för 

 alt skydda huset fur aska, oväder {sedare tempeslaleni) och 

 olycka, och att den demf erhållit sitt namn: en foiklro, som 

 efter årtusende ännu fortlefver i var ^;ord , der ännu samma 

 vext planleras på laken i afsigt, som en Hallänning *) för 

 mer än 30 är sedan sade mig, all gifva Tomteho-hjclxa, d. v. s. 

 försäkra egaren om en lång, stilla och rolig besittning af 

 huset. Afven Svenskl-Danska namnet Hnslök, Ihislökhe, skul- 

 le jag efter folkels egen anvisning, icke tolka med Husets 

 Lök, utan med Husets lycka. Och den nalur-niylhiska sym- 

 bol, som deruti ligger, är lält all falla, ty af alla vara 

 vexler är del under alla förhållanden den mest oförvissneli- 

 ga, hvarpå namnen Aizoon och Sempervi-wn hantyda. 



I många fall der de äldre uppgiflerne ligga till grund för 

 härledningen, äro dessa så orikligl eller ofullslåndigl, genom 

 Iradionelt afskrifvande, ålergifne, att de ledt och leda lill 

 förvillelse. Några exempel blott frän första boksIaCven i al- 

 fabetet: Achillwa uppgifves hafva sitt namn eller Achilles 

 och vanligen länker man dervid pa Homcri hjelte, men det 

 var en Lärjunge af Chiron som är afsedd ; Artemisia upj)gif- 

 ver öfvcr allt hafva sin benämning efter Artemis- Diana, men 

 det är Cariska Konungen Mausoli Gcmal, som skall ulvaldt 

 den till sin favorit-vext, denna saga lillskrifves. Si böra 

 dessa derivationcr efter Urkunderne uppgilvas, men de äro 

 likviil efter alla inre grunder otillförlillige. Det är fullt be- 

 visligl, att nästan alla vexlnamn, som man i äldre lider tillagt 

 mythologiske och hisloriske personer, äro äldre och med de 

 sednare endast för namnlikhet blifvil sammanbumine. Med 

 alla äldre namn af adjecliv betydelse var urspruncligen ett 

 subslanlivum (arbor, herba, folium, semen eller dylikt) löre- 

 nadt,- som småningom bortföll (del se vi ända fram i 16 och 

 17 seklet) och Achihece äldre namn var •/D./orfv/J.tm (Mille- 

 foliuin, vårdslöst Alillium) och efter allmänna regien uppkom 

 deraf yJXieta; alt detta sista ock är roten i Achillosa, synes 

 så mycket sannolikare, som begreppet af 1000 ingår i al- 

 la dess äldre namn; om « är ett « euphonicum eller parlic. 

 defin. u (för ?;) kan ej afgöras. Om Artemisia berättar Pli- 

 nius, utom den anförda sagan, alt dess äldre namn var 

 Parlhenis och all det deraf genom förändradt uttal uppkommit, 

 liksom Tanacetum af eget gammalt namn Tannacum på Par- 



*) Häraf räknar jag i Slirp. Agr. Fems. Ajipcndix Seiiipervivuin lill 

 "Hallandorum penates." 



