»3 



Sid. rad. 



glatt, daggblå; tagg. starka, nedtill föga, upptill 

 mera krökta; vippan gles enkel; kronbl. som fö- 

 reg. ; frukt, svartblå. — Sk. Blek. Smal. 

 It Stambladen af 3 småblad. 



R. horridm Hn ed 2. stamm. nedligg. trubbkantig 

 luden, med större krökta och små raka taggar,- 

 kronbl. aflångt omv. äggrunda Cblekröda}; frukt, 

 n. svart. — K. infestus Hn ed. 3. 



R. glandulosus Bell. stamm. nedligg. alldeles trind 



glandelhårig, med större och smärre raka, något 



nedböjda taggar; kronbl. utdraget spadlika (hvita^; 



' frukt, svart. — Smålands skärgård: Snuggö, Brandö, 



Örö; Westervik på Norrlandet. 



R. ccesius L. stamm. nedligg. alldeles trind, glatt, 

 daggblå; med smala och koria syl-lika taggar; 

 kronbl. omv. äggrunda (hvita}; frukt, daggblå. — 

 Sv. B. 241. Fl. D. 1213. 

 121 122 Potentilla nrgentea och Giinlheri. Sedan förf er- 

 hållit säkra och goda ex. af den sednare från Tysk- 

 land, samt dylika affo?. collirui frän Öland (\ Herb. 

 N. f. ^. n:o 65), synes honom den förra mera slägt 

 med Pot. argentea, och colUna med verna och dess 

 orannar. Någon verklig P. Guntheri har förf. hit- 

 tills ej sett svensk , ehuru å&n torde finnas på Ö- 

 land; ty P. argentea var. sordida, H. N. f. 4 n:Q 

 64, hvartill P. Giinth. föres som synonym i Fr. No v. 

 ed. 2 är en ganska trivial form af P. argentea 

 och ingalunda Tyskarnes art. De kunna framstäl- 

 las sålunda: 



P. argentea L. sljelken uppstigande, utgående från 

 midten af rottoppen eller rotbladsknippena, upptill 

 grenad i vippa, med korta, efter blomn. raka frukt- 

 skaft; alla bladen likformiga 5-fingrade , under 

 meränd. hvitludna; småbladen vigglika, nästan från 



