9S 



Sid. rad. 



den småbladiga afarfen växle bredvid, ej i- 

 bland livarandra, hade förf. i alla fall svårt alt 

 anse dem för samma art, hvarföre N. siifoUum, tills 

 vidare , bur enl. Prof. Fries' åsigt upplagas som 

 underart. 

 155 Efter Naslurfium införes: 



B ra y a. 



1 B. supina Kock- bladen djupt pinntandade, med 

 Irubblandade flikar: skidorna slull. i bladig klase, 

 ganska kort skållade, nagol bäglikl krökla. O "; , 

 hv. bl. Fig. Reich. f. 44i(2. H. N. f. 4, n:o 31. 



Kalkfalt; r. (Öl. södra delen allmän: Glömminge etc. 

 Gotll. här och der, t. ex. vid Ar i Fläriiige m. fl. 

 st.) Sisymhrhnn L. och Handb. ed. 3. 



2 B. alpina Slcrnb. § Hop. bladen långt skaflade , 

 smalt lancelllika hela ell. glest landade ; skidorna 

 i en kort, sammandragen klase. 2^ 7, 8. Fig. Reich. 

 f. 4370. 



Fjällv. r. (Torn. Lpm. Prof. Zetterstedt, enl. Lindblom; 

 Lul. Lpm. Säkkok: J. Ångström. — IS. Sallen på 

 Baadfjällel: Ångsfr.3 Svenska ex. 3—4 him höga, 

 allt för mychet liknande en förkrympt form af Ara- 

 bis petreea; blrna hiita , åtminstojie torra, något violetta. 



156 Tillägg som synon. för Barbarea vu^g. ^J : B. arcuata 



Reich. H. N. f 6, n:o 17. Reich. f 4357. 



157 13 Uteslut: Skall. enl. Hornem. etc. — emedan denna 



form funnits vara A. hirsutn p'; hvarföre till den- 

 nes vextställen bör läggas. — N. Chrisliania på 

 Egeberget. 

 — Arabis Thaliana /? urbicola anses af Prof. Fries i 



Bot. Not. 1840 förtjena upptagas såsom egen 

 art, hvartill såsom synonym lärer höra A. lijrata 

 L. Sp. Pl. ell. Sisymbr. araboides Hook. Fl. Bor. 

 Am. t. 21, allmän i nordligaste America. Förf. 



