104 



Sid. rad. 



201 Ii Läs: f Ståiidarknapperi orörlig, upprätt, sammanfly- 



tande ulan gräns med honan. 



202 12 Läs: if Slåndarknappen fri, utgörande en dislinct 



del af könpelaren, ofta rörlig. 



203 Orchis palust. i diagn. läs. sporren n. af fruktämnets 



längd, tillbakastående (nästan liorizontal). 



204 O. incarnata L. Fig. Reich. f. 1140. Yexlställen äro : 



Gottl. Hägur i Bunge, i ängen Ryglosan mell. Rute 

 k:a och Fardume ; Akebäcks myr nära Roma; 

 Tänglingsmyr etc. Sk. ÖG och YG. enl. Fries.) 

 Synonymet O. angusttfolia tillhör Reich. Tillägg: 

 O Trauristeineri lioch. — O. incarnata Fr. Fl. Scan. 

 är hufvudsakl. följandes a , men lärer äfven inne- 

 fafla denna art. 



O. lalifoHa L. läppen grundt (ofta omärkligt) 3-flikad; 

 sporren kägellik, kortare än del trubbkantiga frukt- 

 ämnet; skärmen längre än blrna; sidokalkbladen 

 siutl. lillbakaböjda; örlbladen lancettlika — n. ägg- 

 runda spetsade. 2j. g, 7, r. bl. — /j robustior: bla- 

 den breda, mer äggrunda, meränd. fläckiga; sli- 

 dorna vida. Fig. Fl.D. 2(Hi. Reich. f. 7G0; i^ 770. 



Fukt. äng. strand. (Sk. - VB. Lpl.? — N. tillNordl. 

 — /? Sk. Ramslorp i Chrislianshåla, Uppl. Uppsala 

 enl. Fries ; Vahlö sn. Theden. Gottl. Yänge etc.) 

 O. angustifolia Witnm. och Kock. ^j O. latifolia Kock 

 och Fries. O. majalis Reich. O. incarnata Hn ed. 2, 

 till en del, och Säve Fl. Gottl. — Anm. O. lat'>f. 

 (i är näst O. maculata den ömnigaste och allmänna- 

 ste i hela riket, hvarföre den nuhte vara Linnés e- 

 genlliga O. lalif. Fl. Su. — ]\Iåhända är O. cruenta 

 en form af /5? 

 O. maculata fj angustifolia: blrna mindre, med läppen' 

 djupt« delad i 3, n. lancettlika flikar; bladen lan- 

 cettlikt jemnbreda ofläckade. Yexer i YG. på Hal- 



