107 



i 



Sid. rad. 



218 7 Läs. C. Gehhardi Hoppe. Sclikiilirs anses af Kocli 

 som en artföriindr. af C. elongata. Yextstallet i 

 Ugglebo bör heta Gniipbergel. 



Efter C. remola tillägg: 



O. Bömiinfjhaiisiana Weihe: axet af flera, långt åtskil- 

 da småax, det nedersta sammansatt," med långt 

 bladlikt skärm, de öfre mest längre än skärmen; 

 frög. af de nddspetsiga fjällens längd, äggrundt 

 lancetllika sprölspetsade , med convex rygg, sträf • 

 va kanter; strået slankigt. 2f Fig. Slurm 53 haft. 



Fukt. lund. r. (Sk. funnen år 1814 af Prof. Fries vid 

 Stehag). Ahishög och deröfcer; de nedre småaxen 

 n. T tum länga, med mer än en tums mellanrum , ne- 

 dersta skärmbladet längre än hela axet [4- — 6 t.J , det 

 nästa knappt längre än småaxet , de öfriga omärkli- 

 ga; småax. 8 — 12: de öfre mer och mer närmade; 

 enl. Danska ex. af Hr Drejer. — C. axillaris * Fr. 

 Mänt. 2. . 



220 C. saxatiUs bör få namnet C. rigida Good. , emedan 



C. pulla enl. förfis förmodan är Linnés saxalilis, sä 

 väl efter dess beskrifning, som exempl. i dess sam- 

 ling, undersökt af Prof. P.Iytt. Var. ^ bör heta 

 androgyna. 

 48 Läs C. Öderi Ehrh. 



221 Efter speirostachya införes: 



*C. punctala Gaud. honaxen åtskilda, cylindriskt af- 

 länga, del nedersta med skaft dubbelt längre än 

 skärmslidan; skärmen bladlika, n. öfvernående han- 

 axet; axfjällen afsmalnande i en sträf spets; frög. 

 ovala, med kort spröllik 2-uddig spets, convexa, 

 puncterade sidor ocli glatta bräddar; strået n. Irindt, 

 glatt. 2^ Fig. Sturm fil haft. 



Äng. r. CS. Arendal, Sandvigen: Prof. Blylt). 8—10 

 tum hög med långa smala blad och tumslånga ax; 



