kriiina lallenliet, att än längre utsträcka omfånget af närva- 

 rande species; så till ex. finnas former med ända till 50 — 

 blomslrig, med fä — och med en — blomstrig stjelk, med biom- 

 stern i den mest regiiliera cyma och oregelbundet spridda, 

 med temligen stora och mycket små blomster ; med stjelk 

 liispid af långa utslående hår och endast straf af nästan omärk- 

 ligt ludd; mängbladig och nästan bladlös; bladen varierande 

 till form och hårighet; afvensom till färg; stoloner ofla inga) 

 stundom langa rolslående. Att bestämma några gränsor 

 mellan dessa former synes mig omöjligt; jag vill dock här 

 nedanför upfaga dem jag eger från Norge, icke såsom jag 

 ansåge skiljandet, upräknandet och beskrifvandet af en mängd 

 former ega särdeles värde , utan endast för a!t ådagalägga 

 mångformigheten och lemna materialier till den, som skulle 

 fa lust roa sig med att vidare bearbeta dem. — Med hänse- 

 ende till den geografiska utbredningen inom Skandinavien är 

 denna art anmärkningsvärd, i det att den i Sverge liksom i 

 Norge synes undlly grannskapet med vesterhafvet; således är 

 den ingalunda sällsynt i Sverges östliga provinser, men sak- 

 nas alldeles i dem, hvilka ligga utmed Kattegat. På samma 

 sätt synes den i Norge allmän kring Kristiania — fjorden samt 

 i hela mellersta delen af landet, hvarest den stiger temligen 

 till fjälls; deremot saknas den helt och hållet på vestkusten ; 

 under min vandring i sydvestra Norge 1826 såg jag den in- 

 genslädes, likaså litet som i den del af vestliga Norge, som 

 jag besökte 1837 och 1839; icke heller är den uptagen i 

 Blytts förteckning öfver vexterna i Voss, ej heller har jag 

 funnit den af någon annan antecknad från de vestra trakterna 

 förrän vid de djupa fjordarne norr om Trondhjem t. ex. vid 

 Thynaes i Skogn i Vasrdalen funnen af Zetterstcdt och i 

 Saltdalen funnen af Sommerfelt. Den trakt af Norge, 

 der den tyckes visa sig mest föränderlig, är dels kring Kri- 

 stianiafjorden, dels isynnerhet Valders och tillgränsande trak-: 

 ter. De af mig kända former från Norge skulle kunna brin- 

 gas under fyra underarter, mellan hvilka likväl sä många öfr: 



