värmen, här blifva stora och kraftiga, hvadan man betraktat 

 flera här förekommande former såsom egna arter: t. ex. 

 Saxifraga fetraa Wahl. (S. controversa Sternb.), Gnapha- 

 Httm norvpr/icnm Retz. , Fiola monlana L. , Myosotis alpe- 

 stris Hoppe, PotentUla alpestrls Hall. jun. , o. s. v. Att nå- 

 gra af dessa vexter (Saxifr. controversa och Potent, alpe- 

 stris) icke ensamt hafva den subalpina regionens inverkan 

 att tacka för sina afvikande karakterer, är klart deraf, att de 

 förekomma på andra ställen i trakten af hafvet och långt från 

 alla fjäll, hvilket tyckes utvisa alt de äro något mera än blott 

 former eller varieteter; och i allmänhet bör man taga sig till 

 vara att ej alltför snabbt eller dristigt sluta af analogi. — 

 Sjelfva benämningarne ''''regw inferalplna et suhalphia''' kunna 

 åstadkomma förvillelse, emedan man med den inferalpinska 

 regionen vanligen plägar mena den som ligger nedom fjäl- 

 len, men icke den som bildar den ne dr a fjällregionen, hvil- 

 ket äfven Wahlenberg synes hafva antagit, då han i Flora 

 Lapp. (t. ex. inlrod. p. 34, 37 alibique) skiljer mellan regio 

 alpium inferior s. alpes inferiores s. latera alpium inferiora, 

 och convalles inferalpinae s. loca inferalpina, hvilka sednare 

 karakteriseras dermed, att Phms der börjar \exa och således 

 bilda öfvergången mellan reg. subalpina s. betulina och reg. 

 subsilvatica; och då Förf. i allt annat, såvidt möjligt varit, 

 slutat sig till Wahlenb ery , så hade han med största skäl 

 kunnat och bordt göra det äfven i detta hänseende. 



Förf. öfvergår härefter till sådana på vegetationens be- 

 skaffenhet inverkande momenter', som bero af beskalfenlieten 

 hos den grund eller det medium, hvari \egetabilierna vexa, 

 och i dctla hänseende antager han en vegetatio terrestris och 

 en veg. aqnatilis ; skillnaden mellan dessa röjer sig, såsom 

 Förf. redan förut omtalat, deri , att de till den förra hörande 

 vexter hafva fastare och tätare delar, hvilka äro mera utbil- 

 dade på bredden än på längden, då deremot de till den sed- 

 nare hörande äro vekare, smalare och mera förlängda. Veg. 

 terrestris erbjuder många olika modifikationer, till följe dels 



