134 



är denna frän hvilken Linnés diagnos blifvit hämtad ; det är 

 denna, som ligger i Linnés herbarium under delta namn och 

 alllid så varit beniJmnd i S. Sverige (jfr. Retzius, Osbeck, 

 Aspegren, jifven Wahlenberg , o. s. v.), liksom nu i Eng- 

 land; L(pstadius skickar den äfven för R. oquaticus. För 

 min del skulle jag dock ej vilja bifalla det, men ännu mer 

 ensidigt är att vilja hafva R. Hippolapatlmm bestämdt till B. 

 aqiiaticus L. Att Linné lagt någon särdeles mer vigt på R. 

 Uippolap. vid Upsala iin alla de öfriga der vexande närbesläg- 

 tade formerna, som han alla innefattade under sin R. aqiia- 

 ticus, derpå finnes intet intyg, men väl alt han der under 

 detta namn distribuerade R. Hydrolapathnm, såsom af Elir- 

 hart (se Meyer Chlor. Hannov. !). Följden af allt delta blir 

 väl, att man slutligen nödgas alldeles öfvergifva namnet R. 

 oquaticus L., då det är ett kollektivt namn och man icke kan 

 på någondera stricte i Linnéansk mening tillämpa det; och 

 endast använda det i fall man, hvilket Meyer förmodar 

 Yara det rikligaste, skulle laga arton i så vidsträckt mening 

 som Linné. Jag önskar icke, alt någon måtte blolt antaga 

 min mening; men alt man måtte så mycket lösgöra sig från 

 en förutfattad mening, att man kunde pröfva de skäl jag 

 framställt. 



En kritiskt historisk framställning af framskridandet i kän- 

 nedomen af en Floras alster och särskildt dess kritiska slPg- 

 ten är för deras kännedom af stor \igt. Endast derigenom 

 komma desse till full klarhet; mycket som efter vanligt cite- 

 rande framslälles som ett misstag, framstår derigenom som 

 en förljenst. Likså vigligt del är att känna första källan fur 

 en arts bestämmande, är det ock att känna forsla källan för 

 dess upplagande som inhemsk. Det visar "quanlae molis erat 

 Suecanam condere Floram", och är en rättvis gärd ål den 

 kostnad och möda upptäckandet af hvarje art fordrar. Gau- 

 dins Flora Heloetica är härför ett värdigt mönster. Härvid 

 fordras mera oväld och noggranhet än man vanligen finner uti 

 ett godtyckligt förfarande ; så ser man stundom en skygghet 



