208 



tillhurande kalken; de äro: Delphhi. pahnatifidiim, Alyss^iim 

 ,saxatile, Draba lutea^ Lepid. latifol.^ Viola montana^ hir- 

 ta, coWma, Cuciibalvs baccifer , SHene Otites, Gprav. sanyu., 

 Genista thict., Medkago Ivptd. , Trifol. mont. , Astragnlvs 

 CAcfr, Itubus cceshis^ Potent, opaca, Rosa spmosiss. , cinna- 

 momea, Libanotis montana, Siler trlJobum, Asperida cynmi- 

 cldca, Prenanthps ramo.sisfiima, Picris hieracioides , Hiernc. 

 sabmidum, Aster AmeUus, ImUa pnlicarla , Chrysanth. co- 

 rymbosum. Centaurea panimdala.^ Aacleidas Vincetox., Gen- 

 tiana crnciata , amarella v. prat. , Omphalodes scorploi- 

 des , JJfIwsp. off'. , Tournefortia Aryinia, Echhwsp. casa- 

 vense, Sal via verticill. , Cypriped. Calceolus , guttatnm, 

 macranthon; m. fl. 



Skogarne ulgöras i norra delen af tall, gran, björk, al, 

 ask; i södra af ek, lind, alm, lönn, hassel. Landskapet är 

 mycket odladt och hiigst fruktbart. — Jordtemperaturen varie- 

 rar mellan -j-6° och -j-6°3C. — Enligt observationer anstäl- 

 da i Kasan 4 gånger om dagen under åren 1828—1833 utgör 

 årets medeltemperatur -i-2^,22C. Årstidernas medeltempera- 

 tur är följande: vintern — 13°,()8C., våren 4-2°,32, somma- 

 len 4-l7°,60, hösten -h2°,94. Året 1830 var bland dessa 6 

 det varmaste, 1832 det kallaste; varmens intensitet är störst 

 klockan 3 e. m., utom 1830 då den var det vid middagen. 

 Januari är den kallaste, Juli den varmaste månaden; under 

 April — Oktober står qvicksilvret öfver, November— Mars un- 

 der nollpunkten; källossningen börjar efter vårdagjemningen 

 och slutar omkring 23 April; löf^^pnckningen fulländas med 

 Maj; skörden sker i Augusti; såningen i slutet af September; 

 löffallningen sker 1 Oktober; jorden fryser i November och 

 floderna något sednare. Flera tabeller ärq bifogade för att än 

 specielare uplysa temperatur-förhållanderna. 



Traktens belägenhet på gränsen mellan Siberien och 

 Europa, samt mellan stepperna och skogsbygden åstadkom- 

 mer naturligtvis en stor mångfald i vegetationen. Förf. anför 

 följande vexter, som han anser leda sitt ursprung från slep- 



