122 



sluca är uppenbart det latinska liklydande ordel , som ur- 

 spruniillsen viil betyder ell långt smalt föremål (hvaruti 

 hvarken^föda eller belesmark ingår:), en smal käpp, en stän- 

 oel, ell grässlrä, och frän denna beli/delse bestämdes det först 

 af Linné for nuvarande Feslnca-arlerne. 



En onisländighet, som icke nog kan observeras, är alt 

 Komarne ofla lanle Irämmanile benämningar, men då, likt 

 nuvarande Fransmän, vanligen så nationaliserade dem, alt 

 ulan bestämd uppgift på ursprunget man fåfängt söker deras 

 elymologi. Så blef af Germanernes Auerojhs Lalinernes Urus, 

 jemle olaliga andra exempel. Så äro ock många vexlnamn 

 uppenbart af främmande ursprung, ehuru, som redan anmärkt, 

 man nu förtiden fuiner Latinsk eller Grekisk derivalion äfven 

 för sådana uppgifven. Vet man icke beslämdt i hvad språk 

 elymoloirien är alt söka, förirrar man sig vanligen så, att 

 man ej finner tillbaka. Men icke nog dermed: man måste 

 äfven göra sig reda för de gamlas uppfattning af vextens 

 egenskaper, dess användande, dess härstammande. Det är 

 eU hugst vanligt förhällande, alt vexler fingo namn af ett 

 visst vexestiille, hvaiifran de h;rslammade, eller den ort, hvar- 

 ifrän Romare eller Greker erhöllo vexten som handels-ar- 

 tikel. Så ulom de bekanta iVedica (Citrus) frän Medien, Ar- 

 mcnlnca från Armenien, Persica från Persien, Cerasus från 

 staden af samma namn, Castanea af en ort i Thessalien, m. fl. 

 så hafva en mängd andra mindre bekanta samma elymoFogi, 

 Aconilnm af staden Acoiic (Ocidii derivalion i Me'amorph. är 

 som dess öfrige blolt poeliska ficlioner), Cflrmm (Gar um) från 

 Carien , Teticrhm frän Trojanska landet, Ligusficum från Li- 

 gurien,' Tamaris frän nuvarande Tamhra i Spanien, Britlanica 

 frän England, Colchicum från Colcliis, Thapsia o. s. v. Som 

 dessa uppgifter härleda tig från samtidiga vittnen, så synas 

 alla andra elymologiska gissningar böra förfalla såsom Aco- 

 nitum af ' Ay.övi], sa^ndsten', Cnrum af Carus, Teucrium af Teu- 

 cer o. s. v. Troligen äro flera af samma art, ehuru de ulan 

 urkundliga villnen ej kunna utredas. Huru skulle väl en 

 främling ulan sådana förklara dylika svenska namn efler en- 

 skilda vexisliillen t. ex. Komjsanyslilja, Gottlandsrofia, Olanstok, 

 Skummeslöfs-ört , Hålabäcksört ; de sednare efler enskilda sok- 

 nar och byar *;. Men här fodras äfven varsamhet; sä fur 



*) Som elt varnande exempel både pä den otroliga lällheten alt finna 

 etymologi ior allt, dä man icke binder sig vid bestämda lagar, 

 cell all, sen den biifvil funnen, salta den i samband med någon 

 egenslvap hos inigen, skola vi liär nedaniör uppgilva hur en Ut- 

 lätmuKj med Svenskt Lexikon (med Celtiskl kanske del lyckades 

 imnu bättrej måste härleda dessa namn. Gotlahdsrofva blelve 



