127 



stämd uppgift, ofta endast några anvisningar, men som samman- 

 bundne med andra liklidiga författares gifna vinkar och jem- 

 fördc med tidens natnräskådninss- och namnbildiiings-sätt , 

 kunna leda till en nära visshet gränsande sannolikhet; 

 allt som ej hinner detta må! är förkastligt. I sammanhang 

 härmed torde man få hemställa, om icke allt etymologise- 

 rande på egen hand. utan större historisk lärdom, philologisk 

 insigi. och linguislisk kunskap i;n som fur tilHället kan för- 

 Aärfvas genom bruk af ett Lexicon, lämpligast instäldcs. 



Detla kan väl synas vara ett hårdi tal, men i vetenskap- 

 liga kritikens namn, ulan ringaste personlig hänsyftning, må- 

 ste det en gång iilsägas. VI veta dessutom allllor väl att 

 ju utmärktare vetenskapsmän desto mindre vigt lägga de på 

 något så obetydligt, som vexlnamncns elymologi, och om 

 några misstag deiuti upptäckas, furringar det ej mer for deras 

 ära, än ett dun på en lärd mans kläder. 



II. MyarjelBaiida. 



1. Vår utmärkte Bryolog, Herr S.J. Lind gren , förnärva- 

 rande ansläld som J.ärare i Naturve!enskaperne vid Landl- 

 bruksinstitutet pa Degeberg, har i Botaniskt afseende noga 

 undersökt trakten derikring och i synnerhet det fian äldsta 

 tider i geologiskt och botaniskt afseende högt berömda Kin- 

 nekulle , som efter så maniia Bolanislers granskning likväl 

 lemnat en betydlig eflerskörd. Bland de kring Degeberg och 

 Lidköping ins mlade vexter torde i synnerhet furtjena näm- 

 nas: Fedia dentala, Calomogrostis Halleriana , Bromus pratensis 

 (B. comimttaliis Koch), B. rocemosus, B. hordeaceus Whinb., en 

 art af Arena närbesläglad med A.fatua (A. inlermedia IJndgr.)*) 

 Polygonum laxi/lorum i mänga lormer. — Bland Kinnekulles 

 äldre bekanta skaller furljenar i synnerhet nämnas dess rike- 

 dom på Pruni; icke bloU Pr. Aniuin förekommer i mängd 

 (särdeles på N, V. sidan, fullkomligt vild), utan äfven i*. 

 Cerasus är allmän och för Prunus domestica, som etter Bjer- 

 kanders anmärkning är inskränkt till kalkstenslagret, har 

 man, utom det Linneanske vextstallet (Gösäter), flera såsom 

 på Rödstens-klef mellan Mortorp och Norrtrellje vild (Gxjl- 

 lenhal), Blomberg Westerplana Sn. (Dalman och Lindgren) 

 — Årenaria Gothica Fr. som är mycket ymnig och efter Hr 



■■■■) Insamlad för HerI). Norm. VII. 



