223 



ofta) håriga; dels ock deraf, alt ehuru de anföra silicul» 

 "lanceoIatae'\ och således synas speciell hafva afselt var. «, 

 så uplager likväl Ho ok er ^ hvilken genom karakleren "sili- 

 culae obiong^B" tydligt hänsyflar på var. jS ^ både Smiths och 

 De Candolles synonymer utan ringaste anmärkning, hvarjemte 

 han försäkrar att han under flera år observerat den skotlska 

 arten. Dessutom förekomma så många mellanformer mellaa 

 de lansetllika och aflanga skidorna dels hos olika individer, 

 dels till och med hos samma individ allt efter skidornas o- 

 iika utveckling och mognad, alt man icke alltför minutiöst der- 

 på bör fästa afseende. —Figurerna i Flora Dan. och Engl. Bot. 

 äro så ofullständiga och sakna alldeles luUmogna skidor, att 

 man omöjligt kan bestämma till hvilken form de böra hän- 

 föras, ehuru det icke är ringaste tvifvel underkastadl, -alt de 

 höra till denna art. — Broions korta diagnos i Ilort. Kew. 

 afser uttryckligt var. « forma hebecarpa, ehuru hans namn 

 likväl bör lämpas på hela arten. — Hoohers diagnos i Fl. 

 Bor. Am. är deremot enligt orden endast passande på var. 

 /?, ehuru all möjlig sannolikhet är att antaga, att han afselt 

 hela arten så begränsad, som jag uplagit den; hvilket man 

 kan finna af de anfurda synonymerna. — Citaterna ur Wah- 

 lenbergs Fl. Lopp. och Siec. kunna ej hänföras till någon 

 annan form än /5'a. Dr. hirta y. rupestris Wahl. Svec. 1. c. 

 kan , oaktadt de anförda synonymerna, icke hänföras till nå- 

 gon form af Dr. rupestris , utan blott till D. hirta /?. hebe- 

 carpa, med hvilken den korta beskrifningen allrabäst öfver- 

 ensstämmer. — 3Ieyers i Ledeb. Fl. Alt. passar deremot en- 

 dast in på fih. — Formerna med håriga skidor synas vara 

 de allmännare i Skottland och Altai; hvaremol de med glat- 

 ta skidor äro vanligare i Skandinavien och arktiska Ame- 

 rika. Af Va hl har jag dock erhållit exemplar, samlade på 

 Grönland, så väl af formen aa, som af «c. 



Jag har ställt var. läxa främst , emedan den synes mig 

 utgöra hufvudformen såsom förekommande så väl på som ned- 

 om de egentliga fjällen, hvaremot /? strida synes mera in- 



