EMLÉKBESZÉD DIÓSZEGI SÁMUICLRÓL. 89 



De a botanika iránt való érdeklődésnelí külső jelei is csakhamar mu- 

 tatkoztak. »Diószegi Sámuel már lSU7-ben törekedett a kollégium számára 

 botanikus kertet létesíteni. Cserey Farkas buzdításul 200 plántát fel is 

 ajánlott pompás kertjéből e czélra, melyeket nagy költséggel a berlini, drezdai, 

 bécsi és pesti füvészkertekből gyűjtött. Diószegi 18Ü7-ben, mint befejezett 

 tényt említette, hogy a botanikus kert a kollégium melletti 2100 Oöl területű 

 Paptavának a helyén lesz, melyet már a városi magistratus feltöltet, s mivel 

 a Paptava fák tenyésztésére nem igen lesz alkalmas, fatenyésztésre a városon 

 kívül jelöl ki helyet. A kert azonban nem létesült, 1810-ben még Cserey 

 Farkas megújította Ígéretét, 1812-ben is buzgólkodott rajta Diószegi, de 

 az ő életében a botanikus kert nem létesülhetett.* Azonban a Magyar Füvész- 

 könyv és Diószegi fényes példájának hatása alatt mar két évvel D i ó- 

 szegi halála után, 1815 ben elrendelte a kollégiumot fenntartó egyházkerület, 

 hogy a kollégium számára botanikus kertet létesít és e czclra kijelölte a 

 kollégium szomszédságában levő Paptavát, mely még akkor csak sást és 

 kákát termett." Az Epreskertet pedig 1816-ban gazdasági (oeconomikus) kert- 

 nek szemelték ki.**' A füvészkertből még ekkor sem lett semmi. De 1823ban 

 foglalta el tanári székét Kerekes Ferencz, ki a bölcsészeti évfolyam (mai 

 gymn. VII. osztály) hallgatóinak a téli félévben ásványtant, a nyári félévben 

 növénytant tanított. A növények közül azonban csak a debreczeni flórában 

 előforduló családokat és nemeket ismertethette, később úgy segített magán, 

 hogy kivitte tanítványait a közeli Téglásra és ott B e c k Pálnak gazdagon 

 berendezett üvegházában szemléltette a külföldi növényeket. Mivel gyalog 

 kellett kijárni tanítványaival, 1834-ben ezt is félbehagyta. E helyett a füvész- 

 kert létesítésén munkálkodott és 1826 ban rávette a 2-ik bölcsészeti tanfolya- 

 mot végzett fűvészetkedvelő Vas Pált, hogy iskoláit félbehagyván, képezze 

 ki magát az új füvészkert számára kertésznek. Ezalatt a város feltöltötte a 

 Paptavát. V a s Pál is elfoglalta kertészi állását, de a füvészkert berendezésérc 

 a kollégium anyagi zavarai miatt csak 1840-ben került a sor. Szerény keretek 

 közt vihette munkáját Vas Pál, egyelőre csak egyesek jótékonyságából élt 

 a füvészkert. A füvészkert újabb időben a gazdasági tanintézet és a kollé- 

 gium érdekeit szolgálja. 



A Magyar Füveszkönyvet a debreczeni kollégiumban a legújabb időkig 

 használták. Éppen ezért nem kerülte el a tanárok figyelmét az a körülmény, 

 hogy a haladó idő a régi formákon és elméleteken már átgázolt, tudatában 

 voltak annak, hogy a Magyar Füvészkönyv csak modern szellemű átdolgozás 

 mellett tarthatja fent magát. Az átdolgozás eszméjét 1874-ben a tiszántúli 

 ref. egyházkerületi gyűlés magáévá tette annyival inkább, mert a Magyar 

 Füvészkönyv példányai elfogytak, s megbízta 1874. májusban Dr. Török 

 József és Kovács János tanárokat, hogy adjanak véleményt a Magyar 



• Dr. Váczy Karniczy F. levelezése, V. k. 184. I., 545., VI. k. 193. 1., VII. k. 

 531., 541. 1. 



•* Tiszántúli egyh. ker. jkv. 1815. 105., 129. 1. 

 *** U. o. 1816. 148. 1. 



