KMI.KKIifiSZKD DIOSZECr SAMUIÍI ROL. S.i 



neveket is mellé tévén. Eiív másik fejezetben néhány növény és fa orvosi 

 használatát irja le latinul, de a maí;yar növényneveket itt is fölemlítvén, 

 íme kísérlet a növénynevek magyarosítására 1721-ből. E kéziratot, mely már 

 1749-ben a kollégium könyvtárában volt, bizonyosan láttak és használták a Ma- 

 gyar Füvészkönyv irói is. 



Fontos e kézirat azért is, mert növényleirásai, melyek kétségtelenül 

 W y c r i X'ilmos egyetemi tanár magyarázatai után készültek, eddig említett 

 magyar fűvészkönyveinknél tudományosabb alapon épen nem állanak, a kül- 

 földi leghíresebb botanikusok is a növények orvosi czéljait ismertették első 

 sorban. 



Van a kollégium könyvtárában a XV. század kódexeire emlékeztető 

 belükkel irott és 97 szépen kidolgozott színes növény- és állatképpel díszített 

 német nyelvű kézirat »Herbarium< czimmel.' 



Hogy milyen általános volt a külföldi egyetemeken járt magyar refor- 

 mátus ifjak orvosi és növénytani tanulmánya, ennek bizonyítéka Diószegi 

 Istvánnak : »Opus de medxina succincta morbos curandi methodus« czímű 

 kézirata is, melyet Utrechtben, 1725 ben, mint néhány orvostanhallgató praesese, 

 azoknak lediktált és magyarázott. A lelkészektől képzett orvosok hiányában meg- 

 követelték az orvosi ismereteket. W c s z p r é m i István doktor az utrechti egye- 

 temen doktori disssrtatiojában azt bizonyítgatta, hogy a theológusok és filozó- 

 fusok foglalkozhatnak gyógyítással. 



W s z p r é m i István debreczeni orvos is foglalkozott a botanikával. 

 Növénygyűjteménye a debreczeni kollégium könyvtárában ma is megvan ; 

 Weszprémi e növényeket 1756ban külföldi útja alkalmával gyűjtötte össze. 



\V e s z p r é m i István doktor leányát nőül vette Földi János, a ki 

 szintén szerelte a botanikát. F ö 1 d i-nek az eszméje volt, hogy a Linné 

 rendszerére alapított Magyar Fűvészkönyvet kellene alkotni, s e tervnek igye- 

 kezett Debreczen tudósait megnyerni. O adta a tervet. Diószegi Sámuelben 

 és Fazekas Mihályban pedig fölkeltette a lelkesedést. Indítványozta egy 

 természetrajzi nomenclaturának a létesítését, vagyis a népies természetrajzi 

 és növényelnevezéseknek az ország különböző vidékeiről való összeszedése!. 



Földi János ily tervekkel foglalkozott" és ki akarta dolgozni a termé- 

 szetrajzi tudomány minden köret magyar nyelven. Sajnos azonban, hogy ennek 

 csak első részét, az állattanit adhatta ki ISOl-bcn. Ennek előszavában a 

 magyar természettudományról mondott szavai mély hatást gyakoroltak a Ma^ 

 gyár Füvészkönyv szerzőire is. 



A Magyar Füvészkönyv Diószegi Sámuelnek és Fazekas Mihály- 

 nak egy évtizedre terjedő munkáját vette igénybe. A növényországot Linné 

 rendszere alapján ismertetik. A könyv bevezetése mondja, hogy a plántákkal 

 foglalkozó eddigi művektől ne várjunk egyebet, mint a mit ígérnek., mert 

 azok csak a növények orvosi erejét ismertetik. A Magyar Füvészkönyv 



* Dcbr. rcf. föisk. könyvtár R. 459. sz. kézirat. 

 " Fdidi .Linos : RoviJ kritika é'; rajzolat u magyar fűvésztudűiii iiiyrúl, Bécs 

 179.'i. 3. I. 



