líMLlÍKBIíSZIÍI) DIüSZIíGI .SAMUEI.RÖL. 83 



cs kerti cscnictckkcl való bajniolódasok, azoknak nemek, nevek, hasznok, 

 vauy csinálások bőségcsen magyar nyelven natry haszonnal lcirattatnak«. 

 Lippai György érsek kertjének növényeit irja le. Előszava szerint » drága, 

 ritka ékes magyarsággal iratlatolt«. Sokáig állott közkedveltségben, mert első 

 kiadása elfogyván, 1753-ban újra kiadták. Gyakorlati czélt szolgál, mert 

 arra akarja tanítani az olvasót, hogy saját kertjében termeszsze mindazon 

 füveket, melyeket a piaczon drágán venne meg. Mellőzi az orvosságoknak 

 ós patikába való füveknek a leírását." Nadányi János: Kerti dolgoknak 

 leírása czímű műve 1609-ben Kolozsváron jelent meg. Torkos .lános : »Ta.\a 

 l'liarrriaccuticae ez. müve pedig 1795-ben Pozsonyban. Igen fontos Csapó 



József dcbreczeni városi physikusnak : Uj füves és virágos magyar kert 

 czímű műve, » melyben mindenik fűnek cs virágnak nevei, neme, ábrázatja, 

 természete és ezekhez képest többféle hasznai értelmesen megjegyezlcttek.« 

 Először 1774-ben jelent meg, másodszor 1792-ben Debreczenben. Csapó 

 József, e munkájában 417 nevezetesebb füvet ismertet ábéce-rendben, mindenik 



után több magyar nevét jegyzi fel, s utánok irja azoknak a latin, franczia, 

 olál"! és német neveit, hogy az olvasó könnyen megesmérje azokat. Össze- 

 sen 64G növénynevet említ.** Másik műve 1771-ből: -Kisgyermekek ispitálja, 

 melyben a különféle nevezetesebb nyavalyái és külső hibái a kis gyermekek- 

 nek és ezek eránt lehető orvoslásnak lehető módjai hűségesen megirattat- 

 tak.« Irta még: Szegény embernek számára készült orvosló könyvecskét.'" 

 R e n k ő József 1783-ban adta ki a Magyar Könyvesházban Nomenclatura 

 Botanicáját, majd a Téli Bokrétát. M atyus István doktor Ü és Uj Diaetéli- 

 kája 1787-ben jelent meg. Dr. Szentgyögyi József dcbreczeni orvos 

 18()3-bnn írta: .X legnevezetesebb természeti dolgok esmeretei czímű müvét, 

 melyhez a debreczeni kollégium rézmetsző deákjai, kik az első magyar föld- 

 rajzi atlaszt és magyar nyelvű földgömböt készítették, és a kik közt volt a 

 később világhírű rézmetsző, Karács is, 103 állatképet metszettek. 



A Linné rendszerét már sok helyen ismerték a XVIII. század végén 

 hazánkban is. Gáti István, szigeti professzor 1795-ben kiadta Pozsonyban : 

 Természet históriája czímű magyar nyelvű munkáját, mely Pozsonyban 

 1798-ban II. kiadást ért. Három részből áll : az ásványok, plánták és állatok 

 világa. Azt mondja, hogy nem köti magát Linné rendszeréhez, hanem a 

 növények külső és belső alkotását veszi tekintetbe. 



Utánzásra méltó ideálja volt hazai botanikusainknak Kitaibel Pál. 

 Ennek Plantae rariorcs czímű díszműve 1709 — 1812-ig jelent meg. Ez a 

 Magyar Fűvészkönyvvel is éreztette hatását. A magyarországi botanika műve 

 lőire ösztönzőül szolgált az is, hogy a testvér Erdélyország e téren jó pél- 

 dával járt elől. Ugyanis B a 1 o g li József orvos doktor a leideni egyetemen 

 doktori czímct nyert egy dissertatiójával, mely Erdélyország kiváló növényeit 

 ismertette, s művét Benkő József »uramnak, a középajtai egyházi tanítónak <^ 



" Pozsonyi Kert ez. mű 1753. évi kiadása II. 1. 

 '* Csapu Juzsef: Uj füves cs virágos magyar kert. 5. I. 1792. évi kiadás. 

 *** Pozsonyban 1791-ben jelent meg. 



6* 



