120 LENGYEL GÉZA 



C. intermi'dinm és C. canescciisé, legnagyobbak tnlálhatók azonban a 

 C. hyssopifoUuin-niú. Ez a jelenség szoros kapcsolatban van azzal, hogy az 

 utóbbi fajok levelében az epidermisz alatt a foér felett erősebb koUencliyma- 

 nyaláb fejlődött. A bordák kollenchymasejtjei rendszerint közvetlenül átmen- 

 nek az elsődleges kéreg parenchymájába ; a gyengébb bordáknál és kivált a 

 felső szártagokon azonban olykor az asszimiláló szövet szakítja el a kettőt 

 egymástól. Olykor elvétve az epidermisz s az asszimiláló szövet között is akad 

 egy-egy koUenchymasejt. 



3. Pai-a. 



Parakéreg csupán az évelő Cai]iphoiosma-ía.]o\í legalsó szártagjain fej- 

 lődik. A párára vonatkozólag mondhatjuk, ho.gy közvetlen az epidermisz alatt levő 

 sejtrétegek válnak phellogénné és fejlesztenek párát. A parafejlődés meg- 

 indulása körülbelül egy időbe esik a központi henger második fagyűrűje 

 képzésének kezdetével. Mire azonban ez már látható kezd válni, rendszerint 

 sok sejtrétegű vastag pára vonja be már a szarát, mely a Caiuphorosina 

 inonspeliaca-n sötét, majdnem feketés-barna, a többieknél világosabb, halvá- 

 nyabb színű. 



Az egyéves fajoknál paraképzés nincsen. 



4. A szár a^sziiniláJi) sxüvelfi. 



A Coriípcnnuin-ok szárában az epidermisz alatt külön — palliszád- 

 sejtekből álló — asszimiláló szövet fejlődött, mely szoros kapcsolatban van 

 a szár epidermiszén fellépő szájnyílásokkal. Elhelyezésükre nézve a palliszád- 

 sejtek a legfelső szártagokon majdnem teljes övet képeznek a szár kerületi 

 részén, rendszerint azonban a kollenchymabordák alatt nem találhatók, 

 miáltal csoportokra tagolódnak. Több sorban szabálytalanul helyezkednek el 

 ezek a palliszádsejtek, melyek, miként a levélben, itt is különböző nagy- 

 ságúak. Befelé az elsődleges kéreg parenchymatikus elemeivel érintkeznek, 

 a nélkül, hogy ott különleges gyűjtő sejtek fejlődnének. 



5. xl; elsődleges kéreg. 



Kollenchymatikus és palliszád szövetéről most volt szó. Az alsó szár- 

 tagokon erősebben alakul meg, mert itt palliszádszövet nem fejlődött ; a felső 

 szártagokon néhány sorra redukálódik. Középső zónájában, a hol asszimiláló 

 szövet van, ott a palliszádszüvettcl közvetlen érintkező sejtsorban gyakran talál- 

 hatunk buzogányfejalakú calciumo.xalat-kristálycsoportokat, melyek olykor 

 teljes összefüggő gyűrűt alkotnak, mint az a Corispeniiitni liyssopijoliiim 

 szárában látható. (.'sekély mennyiségben ez a szövet is tartalmaz chlo- 

 rophyllt. 



A Cajiiphorosinu-k elsődleges kérge fejlettebb, mint a Coiispenmtm- 

 oké, vastagabb falú s fiatalon chlorophyllt tartalmaz. Sejtjei csak fiatalon 

 isodiametrialisak, később erősen összenyomódva, tangentialis irányban meg- 

 nyúlnak. Buzogányfejalakú calciumoxalat-kristálycsoport a Caiiiphorosnia ovala 

 és a C. perennis kérgében található. E mellett azonban az előbbi két fajnál 

 is, továbbá a C. nitheniea és C. inonspeliaea kérgében apró kristályok s ezek 

 törmelékének halmaza látható (nem kristalyhomok !). egyes sejteket egészen 

 kitöltve. 



