A AlAr.YAR KIRÁLYSÁG ÓSIIONOS ÉS KULTIVÁLT BHNGE-FA.IAL 57 



t2Ü/d. Á'lhiinuiis űspU-nifolia (DiPPEL Laubholz. II, p. 52S) Simk. Páfrány- 

 levelű kutyafa. (Id. ábra.) 



Diszkerteink syönyörű, sajátszerű bokra. Knnek a levelei felette meg- 

 nyúltak, igen keskenyek és hullámos élűek, a legkeskenyebbek szinte fűszál- 

 hoz hasonlók. 



t 21. Rluimniis latifoUa L'HÉRIT. Sert. anglic. (1788) p. .'). \Rh. oleifolia 

 HORT., non H(iOK.| .Széleslevelű kutyafa. 



Hazája az Ar.ori és Afa)íűr;-szigeteken van ; nálunk is jol kultiválható. 

 A gellérthegyi Kcrlcszeli intizet kertjében 2—3 méter magas bokrai dísz- 

 lenek, szinte félig örökzöld lombozatukkal. Fényesen zöld, szinte bőr- 

 szerű levelei csaknem meztelenek, tojásdad-hosszúak, mintegy 7—10 cm 

 hosszúak, 3'ö— 6 cm szélesek, élükön gyengén és vontatottan aprón fűré- 

 szeltek. Levélzete l'.lOO deczember 16-án még teljesen diszlett és zöldéit. 

 Ráde kertész szerint csak — 6" hideg után kezd levelet hullatni. 



[Stirps haec subsempervirens, optime viget apud nos sub soIo<! in 

 KeiicszcU inlczet ad fíudapest. | 



§ 2. Viiás;aik a levelek hónaljiiban kevésvirágü apró cniyöcskékké, 

 lielvescbben inandvLi Idíiiyelü hogeniyőcskékké i'iiitiujk csoportosilva. 



22. Jihainnus nipeshis SCOP. FI. carniol., ed. 2, 1, (1772) p. lt!4, tab. 5. 

 IFiűiigiila W'iilfenü Reichb. FI. germ. excurs. III, (1832), p. 488.J Szirti benge- 

 bokor.' (11. ábra) 



Alacsony felálló, vagy gyakran lecsepüU bokrocska. Fiatal hajtásai 

 pelyhesek ; le^fclei csak 2—3 cm hosszúak, kerekdedek vagy keriilékesek, vagy 

 visszásán tojásdadok, fonákukon pelyhesedők, éliikún hol épek. hol egyenet- 

 lenül, aprón fűrészeltek. 



Bőven terem Modnis megyében a Lics mezejét környező hegyeken, 

 valamint Fiume környékének számos hegyén. 



A Rhauinus rnpeslris ScoP. a Balkán-félsziget hegyvidékein több válto- 

 zattá és fajjá alakul. Ilyenek: 1. a Rhamnus rnpeslris var. cinereseeiis MuR- 

 BECK Beitráge zu Südbosnien (1891) p. US, a mely színén szőrös leveleivel 

 tér el a typustól. 2. a Rhamnus rnmelica Fkiv. FI. (1835) tab. 332, a mely- 

 nek csúcsukon kihegyezett, élükön gyéren álló, kihegyezett fűrészfogú levelei 

 kétszer akkorák, mint a Rh. rnpeslris é és nem is oly kemény anyagúak, 

 mint a mi Rliamuus rnpestris-ünké. 



t 23. Rhuniíius caroliniaiia WavuíR V\. carolin. (1788) p. 101. Karoliniai 

 bengebokor. 



Otthona az északamerikai Egyesült-Államok keleti részében van. Kulti- 

 válva Budapesten, a Kertészeli intézet kertjében gyüjtém. 



Felálló jókora cserje vagy cserjefa. Levelei és hajtásai meztelenek. 

 Leveleinek lemezei épélüek, hosszúkásak, elég nagyok, mintegy 7—9 cm 

 hosszúak, 2—4 cm szélesek, vállon kerekítettek, csúcson kihegyezettek, elég 

 hosszú levélnyelűek. 



t 24. Rhumnus Purshiana DC. Prodr. II (1825), p. 25. Pursh benge- 

 bokra. 



