52 



Sl.MONKAl LAJOS 



Igen tövises. Hasonlu az előzőhöz, de levelei nagyobbak, élükön éle- 

 sebben fogazoltak, hosszabb nyelűek, mint a Rhainnns inU-nncdia fajé, színű- 

 kön, fonákukon hol tohhc, hol kevisbc pelyhcsedök. Levelei többnyire nyélbe- 

 fiitók, tojásdadon kerekítettek, csúcson többé-kevésbé hegyesek. 



A typusos fajt I'antocsek szerint (1. c. foliis jitriiisqiw piihesceiüi- 

 hus. Habitat in Hcra-goviua »ad sepcs ciira 7?illcki«) színükön, fonákukon 

 pelyhes levelei jellemzik. Ellenben a 



var. i'i) Khamnns oibiciilalu (BoRN.M. < )it. bot. Zeitschrift. 1S87. p. 225) 

 SiMK. (AV;. Sagorskii BoRNM. ! Kot. Centralblatt 1897, Nr. 7, p. 4), a melyet 

 Ciilldni és Iludiiu közt az eredeti termőhelyén szedtem 1901. november havá- 

 ban, a A^uppü hegylejtőn, sokkal meztelenebb levelű, mint a typus. \Rhümnus 



7. alua (icon 7.). RlmiiiituK iuliriiudiu Sikdi. W llur.nsi. Kózépteinictű (.-btiivis. 



orbiculata RornmCtlleu videtnr mihi a lypo Rhamni illyiicac Grisb. (l' a n- 

 tocsek 1. c), foliis, indumentoquc aliorum membrorum magis glabrioribus 

 solum — diversa . . .| 



14. Rkammis liuclnrui \V. et K.,' Iconcs 111 (1SI2), tab. 2r).->, p. 284. 

 — I'^eslő ebtövis. [Rli. ;;i/<'./o)-í<í 1 1azsi.in.SZKY Magyar fűvészk. (1S72) p. U)2, 

 ncc alior. |. l-'clálló szárú, középszerű cserje, többnyire alig tövises. Kerü- 

 lékcs vagy hosszúkás levelei fűrészos élűek, inviduwlüel: : nyelük a púlluiina! 



Lílsn kiizlnj li,-iz.úiikhiil. 



