A magvai; KIRÁI.V.SÁÜ l'lSHONDS KS KI'I.TIVAl.T liKNCE l''AJAI. 51 



Linné Rluiinniis cű/liarlicű-ia typusának ; fenn kell tartanunk, mert sem 

 a Linné rövid diai;nosisából, sem idézeteiből, sem abból, hosy terjedéskörére 

 ezt mondja: »Habitat in P'uropae íiiistiűHiiiis sepibus nem tűnik ki, vájjon 

 a szőrös, vagy a szőrtelen alakot. v;iL,'y pediu mind a kettőt (a mi lesíhelye- 

 sebb lett volna !) értette az ő Rhamnns calluiiiica ja alatt. 



A Kárpáltok felső erdőitől, egész hazánkban, az Adini m<-llékeiíí honos 

 eme cserjefúnk faját legjobban vélem ezért a következőkép tagolni : 



Rliainnus ca/har/iai L. 1. c. var. «) cleiiscpiihisciiis SiMK. ; var. /i) suh- 

 pubí'scí'iis SiMK. cum forma lian^silvanica (ScilUR.) ; var. y) Iriophyllű Borii. 

 A Nluntiinis spülhiilíiifnlid BoRB. < ). b. Zeitschr. I8.S7, 51', ct Hort., bizonynyal 

 valamelyik piibeiiilus levelű Rhamnns calliaitica-nk. Vesd össze erre nézve 

 a I) i p p e 1, Laiibliolzhundc, IL 518. lapján Írottakat. 



•fHI. Rhaiiiiins ilavnrica l'AI.L. FI. ross. IL (17SS) p. 24. tab. 01; 

 Willd. Spec. tom. I. pars II. (1707) p. I01i7. Davuriai bcngebokor. [0. ábra.] 

 Ezt az Ainii) forrás vidékén honos [llabitat ad Arginuiiii tluvium I)aviiriac 

 e.\ WiLiJ). I. c. I keletázsiai fajt, csupán Budapesten, a sKertészeti Intézet« 

 (Gellérthegy) botanikai kertjében gyűjtöttem. Felálló cserje, a Rh. cathartica- 

 nál erőteljesebb hajtásű, nagyobb levelű, meztelen hajtásokkal, fényes rügyek- 

 kel és meztelen s vaskosabb szövetű levelekkel. Tövistelen. cs ez különbözteli 

 főkép W i 1 1 d e n o \v szerint a Rh. cathaiiicü-{ó\. Termései még július 30 án 

 is haragos sötétzöldek voltak. Idetartozik: Rhamnus xaiilhocarpa I Iort. e.\ 

 !■" e k e t e L., et M.Hietz. Krdészeti Növénytan II. p. 7S2. 



I'll. Rliűiinnif. iiifccloriü L. .Spec. plánt. Mant. I. (17'17) p. 10. [Rh. 

 minni Mill. (lard. dict. Nr. 2. Rh. spalhiilacfnliii Ll.SCIl. et MkVKR, e.x 

 li c i s s n e r .S c h e e 1 e-Z a b e 1 Laubholz. Benenn, p. 328. | Kestékes ebtövis. — 

 Hispániának és déli (lalliának ez a fdlcln' íStpiiU, roppantul berzedt é.s tövises, 

 apró levelű (levelei néha 1 cm-nél is rövidebbek), és magvainak csupán egyik 

 végén nyitott hasadékű, sviirós bohra, hazánkban vadon nem terem ; de dél- 

 vidékeinken, igy az Adria mellékein igen jól kultiválható. Termései, mint 

 festő anyag szerepelnek a kereskedelemben. Hazánkban vadon a Rliaiiiiiiis 

 iiilrriih'iliű, — a következő faj — helyettesíti. 



12. Rhiiiniiiis iuh'rmcdia Steudel et HocilsrP:TTEii in Llora 1S27, p. 71. 

 jRh. Adi-ialica .loRD. íJbserv. (1820) p. 20. A'//. iiifc\iorui Nkii.r. En. pt :!01 

 e.\ parte; Veg. croat. 217, pláne.] Középtermetű ebtövis. 1 7. ábra.| 



Alacsony, girbegurbán szétterpedö, erősen tövises szára felálló: ágastul 

 együtt meztelen és sötétbarna kérgű ; levelei is meztelenek, szinte bőrszcrűek, 

 többnyire csúcson kerekítettek és visszásán tojásdadok, 1 — 2 cm hosszűak 

 Magvainak hasadéka tátong. Fiume vidékén, a honnan .Steudel és H o c h- 

 stettor (mint előttök egyetlen ismeretes lelőhelyéről) leírták, elég bőven 

 terem : így a Recsina völgye fölött Zakalj és Orehovicza verőfényes, szirtes 

 mészkőhegyein, továbbá Bnccaii nál és Porloré mellett a Scos.lio S. ■Marat 

 zátonysziget kőtengerén (!). Láttam továbbá Carlopas^o mellől is ezt a Karszt 

 sziklás-köves helyeit megkötő és ezért erdészelileg is fontos beni^ehoki iinkal. 



13. Rhamiiiis illvrica (írish. in Pantocsek Zur Flora .... Herce- 

 govina, ('rnagora und Halmatia, (1X74) p. 110. — Illyrvidéki ebtövis. 



4" 



