A MAC.YAK KIIvAl.VSAG ÜSllUXUS KS KULIIVALI l'.líNC.Ivl' AJAI. 1< 



ról szólnak, mind törlendők. 1 Iclvetia, 'l'yrol cs Gallia az otthona. Aga ,s 

 k'vc'le si'uiin pclyhes, levele félakkora nagyságú mint a Nli. lallax-é. 



\\\n. alpína L, in 1 lelvetia, Tyrolia et ('■allia indigena, apud nos solum 

 iilta adest.j 



8. Á'hcDiiniis A'íV((/íic Simk. — Miklóísziiicí bcugeboko>faja. |r>. abia.| 



Biikorfíi (subarbor) felálló egyenes sznn'al. A Rhainuus falhix RoiSS.- 

 fajtól, valamint a hozzá még hasonlóbb Rhanuiuf. alpiiia L. tói, c tengcr- 

 pail iiulUki, főkép dabiiiil honosságú növényfajt, de a melynek Albánia, 

 Moiilciuí^io és fíoíiziiiu is az eredeti otthona, különböztetik : rendszerint 

 szíves vállú líTi'Ui, a melyeknek ele nem sűrűn és tiprón, hanem ío/iipini és 

 voiilalollíiii Jiiií'í^i-ll, továbbá e) ősén . •szőrös hajlásai és riisivei, és végül j;/('í// 

 lerfán. enllin termőhelyei A hozzá igen hasonló Khainuus Guieeiai dii 

 Hkldi,'. el SaIíI'. \Rh. fdlUn ,■ Siblhorpiana BolSS. Floi. or. II, (1872) p. 

 20. 1, abban különbözik a iiii növényünktől, hogy levelei vállon nyélbe 

 keskcnycdők, élüki'm csaknem épek, de siiriin pelyhesck ; egyébiránt a 

 A'/;, (iiiieeianlii, ;i 1'lIiuűs>.us felső regiójí'nuik. lehát liui'asias Wijainak a 

 növénye. 



Hasonlít az itt jellemzett, nnha eddig xirágjahan és termésében isme- 

 retlen Rluniinus A';Vo/t7('-hoz, a Painassiis fenyves régióiban és a Krllene 

 árnyas hasadékában honos Rhuninus Siblhorpiana D('. Prodr. II, p. 20, — 

 de ezt B o i s s i r Flór. or. II. p. 20, 1. c. így jellemzi, és pedig helycsen : 

 »ramis tomeiitellis . . . ft)liís inlegris . . . tomentellis«. .Mutatja a mellékelt 

 ábra, hogy a Rhunintis Niculae egészen más jellemű növényfaj. 



Hegen A r p á d-dal összehasonlítotluk a Rh. Nicolae SL\n<. növény- 

 fajt a AV;. í^hiiienphylla S. SuMMlitU'- fajjal is, a mely L) e g e n gyűjteményé- 

 ben In .\lpibus AqLianae<'. lelőhelylycl az Apenninekből van meg. Knnek 

 az apeniúni Rh. ghuieophylla-niúi ága és levele meztelen, levelei fent alant 

 szürkék, sűrűn eresek. I'tana nézve azután a S. Sommier kluiiiinns gUiiieo- 

 phylla idézetének a Magyar Nenizeli Miizeiini növénytani oszt/ilyaban, kél 

 dologra bukkantam. Klőször is arra, hogy .Sommier »in Nuovo giornalt 

 botan. italiano nov. scrio I. (bS'.i-l) p. ll.i, tab. II ct IIK< ekként jellemzi: 

 ■ Frnlex glaberrinius. a basi in ramos numcrosos solutus, ramis tortuosis 

 ditfusis in orhem e.xpansis, nipibns verlicalibns laxe aílpressis, inermibus 



seniinibiis rniia hile hianle. Rh. pnniila CaiíIí. Prodr. II. tosc. ; 1' a r 1 a t. 



I'^lor. ital. — pro parte Sommier e növényfaja c leirás szerint a Rliaiiiniis 

 puiuila és nem a Rhannuis alpina csoportjába való. 



Másodszor az tűnt fel előttem, hogy a Sommier 2. ábrája, egészen 

 más, mint a '■'>. ábra, a mely észrevételemet mások i.s helyeselték. .\ 

 Rhamnus glaueophylla SoMMIER 1. c. 2. ábra növényének a szara töpö- 

 rödöttnek látszik, a levelei pedig kicsinyek, kerekdedek és rövidnyelűek ; 

 ellenben a Rh. glaiieophyllu SoMMUa; 3. ábra leveleinek hosszú a nyelük, 

 a levelek is olyan nagyok, mint a Rh. falla.v-é, hajlása Jelallő. j Khainniis 

 glaucophylla S. SoMMlEH 1. c. mihi species mi.xta videtur : verosimiliter spe- 

 ciem Rhamni pumilae in Apenninis substituentem, et aliam stirpem, ad 

 Rhamninn fallaeem BoLSS. similem coagmentem.J 



