SZAKUSZ'IALVI ÜüVKK. 



37 



SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK. 



A növénytani szakosztálynak i;»07. évi 

 januárius 9-ikcn tartott (CXXVI.) ülé- 

 séről. 



Fliiiik : Klein Gyula ; h. jegyző : S c h i 1- 

 b r s z k y Kai'oly. 



1. Klein Gyula elnök sajnálattal je- 

 lenti, hogy a magyar botanikusok érdemes 

 nesztora, dr. Fcichtinger Sándor 

 esz'crgom megyei tb. főorvos c napokban 

 elhunyt. A megboldogult lialal korától 

 kezdve lelkes hive volt a növénytannak 

 és a hazai növényzet tanulmányozásában 

 és kutatásában eredtiényesen műkódott. 

 Különösen a Retyezát hegyvidéket kutatta 

 át és Esztergom-megye flóráját is megírta. 

 A megboldogult iránt való szaktár5i ke- 

 gyelet jeléál elnök az lilést felfüggeszti. 



Az űlisiiek újból való megnyitása után 



2. Hollós László-nak »?'/ i^omhált 

 Kecskéinél vidékéröh cziniű dolgozatát 

 M á g o c s y-D i e t z Sándor terjeszti elő. 



.3. S z a bo Zoltán ».l Riesen-hcgység iKi- 

 vciiv-fuhlraj-i vuzhitan czunen tart előadási, 

 melyben a Szudéták, külömisen a Riesen- 

 hegység nnvényfüldrajzával foglalkozik. .\ 

 hegység fildrnjzi helyzetének és felépíté- 

 sének ismertetése után behatóan tárgyalja 

 a klímaviszonyokat, majd a növénytakaró 

 elterjedésében megkülönböztethető forma- 

 cziókat. Rámutat a Szudéták .ilhavasi és 

 havasi növényzetének títogralíai helyzetére, 

 részletesen összehasonlítván azt Európa 

 többi hegyvidékeinek növényzetével. Végül 

 a Szudéták jelenkori alhavasi és havasi 

 növényzetének összetételéről és kifejlő- 

 déséről tárgyal. 



4. T u z s o n János .^Növényi eredetű 

 ál-növényli<iviilet« czímen kőszéndarabot 

 mutat be, amely tojásdad és csupa sok- 



szőgletes paízsocskátol boritolt alakjával 

 valamely termést vagy gumót sejtet. A 

 sajátságos széndarab mibenlétét Tuzson 

 Berlinben határozta meg, az ottani geológiai 

 intézet és b;inyászati akadémia palaco- 

 botanikai gyűjteményében és arra az ered- 

 ményre jutott, hogy a kérdéses széndarab 

 nem egyéb, mint kiszáradás közben, meg- 

 repedezés által létrejött ál- kövület. Ugyan- 

 ilyen alakú agyag-, illetőleg márgatekék 

 vannik a nevezett gyűjtemény ál-kuvulctei 

 között, melyek Nietlebcn-bol (Halle a. d. 

 Saale) származnak. 



Ezek alapján Tuzson a fosszil- 

 növények sorából a Brachyphyílniii iiisigiic 

 Hker. fajt törlendőnek véli, mert úgy hiszi, 

 hogy az illető, terméseknek nézett képződ- 

 mények eredete azonos a berezeli szén- 

 darabéval és a nietlebeni agyagtekék ke- 

 letkezési módjával. 



A berezeli széndarab érdekes a kőszén- 

 keletkezése körülményeinek magyarázása 

 szempontjából is. 



,^). Szabó Zoltán bemutatja és ismer- 

 teti F. Fax: TiBeitrdge zur fossilen Flóra 

 dey Karpathen« ezimű nyomtatásban meg- 

 jelent közleményét. .\ munka I. része az 

 erdélyi Felek kőszénrétegeit tárgyalja ; a 

 II. rész a Felső-Vágvölgy tufalerakódásai- 

 val foglalkozik. Feltűnő P a x-nak az az 

 eredménye, hogy az itteni fosszil flórában 

 a tölgyllóra a fenyőrégió növényeivel 

 közös szintben él. K'ét új fosszil-nóvényt 

 ir le végül, ezek : Pinits Transsylvaiiica 

 Pa\ n. sp. és Palinoxylon Hilllebiandtii 

 Pa\ et LiNGELsiiEiM n. sp. 



0. Klein Gyula elnök jelenti, hogy a 

 szakosztály jelenlegi tisztikara a szabályzat 

 értelmében visszalép és az 1907. évi 

 februáriusi szakosztályi ülés egyúttal vá- 

 lasztó ülés is. 



