32 IRODALMI ISiMERTETŐ. 



A II. fejezet a hóvirág {Golanthns uivalis), mogyoró (Coiyliis AveUaná) 

 és som {Conins inas) tavaszi ébredéséről szól. Megtudjuk belőle, hogy az 

 I87I-től lS97-ig terjedő megfigyelési adatok szerint a különböző dunántúli 

 állomásokon mikor nyílik virágja e három növénynek. A megfigyelési adatíjk 

 azért kezdődnek az 1871-iki esztendővel, mert maga Staub akkor kezdte 

 növényfonologiai megfigyeléseit s akkor szervezett Magyarországon növény- 

 fenologiai megfigyelő állomásokat. Ha elődje lett volna, messzebbre lehetett 

 volna visszamenni. E.gy-két adat különben a múlt század 50-es éveiről is 

 szól. Igaz, hogy nincs mindegyik állomásról mindegyik évre szóló adat, de 

 ami van, egybe van állítva s így áttekinthető képet nyújt. \'an e már a 

 Kárpátokra, Erdélyre, az Alföldre vagy az Adna vidékére vonatkozó hasonló 

 összeállítás ? A fíalaton vidékéről és a Dunántúlról íme van s ezt hazai 

 botanikusnak meg a Balaton-Bizottságnak köszönhetjük. Bizonyára a külföld 

 is érdeklődne iránta, ha objektív referátum alapján arról értesülne, hogy 

 Stau b müve miről szól. Am a bíráló csak arról értesiti olvasóit, hogy a mű 

 »crtéktelen«, mert a növények hibásan vannak határozva. Hát talán a hó- 

 virágot is rosszul határoztak, meg a mogyorót és a somot í 



Az emiitett, feljegyzett és áttekinthetően összeállított növényfenologiai 

 adatokból .Staub még a középadatokat s végül a melegösszeget is számította 

 ki, még pedig azt a melegösszegct, melyet az illető növény az év első 

 napjától számítva a növény virágnyilásáig élvez, a napi pozitív közép- 

 hőmérsékből kiszámítva. A bíráló a művet azért is jelenti ki értéktelennek, 

 mert a műből szerinte csak általánosan ismert következtetéseket lehet vonni. 

 Am áriról, hogy a megfigyelési adatok, valamint a belőlük kiszámított közép- 

 adatok és a növénytől a virágnyilásig élvezett melegösszegek hol vannak már 

 közölve, azt a biráló nem árulja el. Ha igazságosan akart volna eljárni, akkor 

 megemlíthette volna azt, hogy azoknak csekély része már közölve van, még 

 pedig éppen Staub tollából, a m. kir. Meteorológiai Intézet kiadványaiban. 

 A legeslegnagyobb részük azonban még nem volt közölve, mert a legtöbb 

 adatot csak a Balaton-Bizottság szervezésének köszönhetőleg lehetett meg- 

 kapni s ezeket Staub csak a legújabb időben dolgozta fel. 



A melegösszegek kiszámítása a növényfenologiában általánosan el- 

 fogadott eljárás. Kiváló jelentőséget nem tulajdonítok neki, bár régebben sok 

 reményt fűztek hozzá a szakemberek. Bizonyos tudományos értéke azonban 

 talán mégis van, mert az illető növény állandójaként szerepel. Ez az állandó 

 a növényre jellemző, csak az a baj, hogy némi határok között ingadozik. 

 Ugyanis a virágnyílás ideje nem egyesegyedül a hőmérséktől, hanem más 

 tényezőktől is függ s ezek változásánál fogva a melegösszeg sem egészen 

 állandó. Mégis, az az eredmény, hogy pl. a hóvirág jellemző melegösszege 

 7S», a gyöngyvirágé (111. fejezet) öUU" körül, a fehér liliomé pedig (IV. fejezet) 

 14000 körül van, nemcsak a növényfenologus meg a novénygeografus, hanem 

 talán még a fiziologus szemében is figyelmet érdemel. Talán biráló olvasói 

 közül is egyik-másik érdeklődött volna ezek iránt. 



A melegösszeg kiszámítását kezdetlegesnek kell tartanunk. Pontosabb 

 megfigyeléseket csak fiziológiai készültséggel lehetne végezni. l)e addig tudó- 



