IRODALMI ISMHRTETÓ. 31 



A mű czélja és feladata valamint megoldásának módja az Előszóban 

 pontosan meg van említve : 



»A növényfenologiai megfigyelések czélja kettős volt ; még pedig : 

 1. megállapítani azt, hogy a Balaton közelebbi és távolabbi környékén, egy- 

 általán az egész Dunántúlon milyenek a növényfenologiai viszonyok ; 2. meg- 

 állapítani azt, hogy a Balaton víztömege gyakorol-e valamelyes hatást a leg- 

 közelebbi környékén előforduló növényzetnek évszak szerint való fejlődésérc. « 



Lejebb : 



»A mcgfií^yelcseh anyaijául foként olyan növények szolgállak, amelyek 

 lehetőleg mindenütt előfordulnak, melyeket a megfigyelő minden nap szemmel 

 tarthat s kOiniyeii és biztosan meghatározhat. «■ 



A végeredmény a VII. (utolsó) fejezetben van összefoglalva ; 



.>Hogy a Balaton tekintélyes víztükrének néminemű hatást lehet-e tulaj- 

 tonítani, í\z nem világlik ki. líebizonyosodottnak tekinthető, hogy lényeges be- 

 folyást nem gyakorol. Tekintettel arra, hogy az olyan aprólékos részletekre 

 terjedő exakt kutatások, mint a milyenekről »A Balaton környékének ég- 

 hajlati viszonyai* czímű szakaszban Sáringer számol be, szintén azt 

 bizonyítják, hogy a Balaton csak a legközelebbi környékére gyakorol némi 

 hatást s ez is főleg csak a hőmérséklet napi menetében, rövid időközök nagy 

 hőmérsékleti különbözeteinek tompításában jut érvényre, — természetesnek 

 kell találnunk azt, hogy a Balaton környéke növényzetére nem gyakorol olyan 

 hatást, hogy a fenologiai jelenségeket feltűnően módosítaná. « 



A részletekről az utolsót megelőző hat fejezet és egy függelék szól. 

 Mindezekről részletesen nem számolhatok be, de legalább hadd említsem meg 

 a következőket. 



Az első fejezetben a dunántúli tél növényfenologiai jelenségei vannak 

 röviden jellemezve. Egyebek között az lS72/3-iki rendkívül enyhe télről esik 

 szó. 1872. november és deczember havában számos — a műben megnevezett — 

 növény virágát lehetett lelni s 1873. január meg február havában szinten 

 számos virág nyílt. Az illető megfigyelések főleg a budai hegyekre szorít- 

 koznak. A legfontosabb adatokat Staub saját megfigyelésein kívül S i- 

 m o n k a i megfigyelései szolgáltatták. 



Tekintettel arra, hogy többnyire közönséges növényekről van szó, a 

 milyenek pl. Aeseiitiis Hippocastaniim, Tara.vacum officiiialr, Cormis sangni- 

 nea, Lamiiim purpnreum stb., e növények helyes meghatározásában nem 

 lehet kételkedni, hacsak el nem akarjuk hitetni valakivel, hogy Staub pl. 

 a Corniis sangiiiuea-t, Simon kai a Heliaiithtts animns-X nem ismerte. f)e 

 biráló mégis azt írja, hogy a növények kétséglelennl rosszul vannak határozva. 

 Ilyet kijelenteni bizonyíték nélkül több mint igazságtalan kritika. 



Aki pedig a téli növényfenologiai jelenségek iránt érdeklődik vagy aki 

 a mi telünket és pl. Németország vagy Francziaország valamely részének 

 telét össze akarja hasonlítani, annak a Staub művében közölt adatok igenis 

 értékesek lesznek. Ha a biráló ■ ismertetésében « egyebek között a mű I. feje- 

 zetének lényegét elmondta volna, olvasói önállóan határozhattak volna arról, 

 hogy azt az I. fejezetet értékesnek tartsák-e vagy nem. 



