IRODALMI ISMERTETŐ. 27 



gluczialisak, beható líritika után arra az eredményre jut, hot;y a Icleki glaczi- 

 alis núra akkor elt, mikor a hegység elglecseresedése visszahúzódott és a 

 klímaviszonyok megengedték a melegkedvelő fajok benyomulását a hekiszto- 

 therma növénytakaróba. A szén lerakodása tehát a glaczialis periódus végével, 

 a száraz-meleg időszakba való átmenetkor történhetett. 



Tekintetbe véve azonban azt, hogy a kövületek nem mind elsődleges, 

 hanem egy részük másodlagos fekvőhelyen van, s különböző magassági zónához 

 tartozik, szerző azon eredményre jut, hogy 1. a feleki fosszilis vegetáczió az 

 akkori, a fenyőhatárhoz közeli, hegyi régióhoz tartozott, s glaczialis ; 2. A 

 maradványok kétféle eredetűek: a) a helyben élt vízi Hóra éger, nyír és 

 fenyővel, amelyek a szénképződés főanyagai ; h) tipikus glaczialis flóra, amely 

 másodlagos fekvésű, s akkoriban legalább 400 méterrel magasabban zöldéit, 

 mint az akkori ott levő tó ; 3. A feleki Oltvölgy a jogkorszak tetőpontján a 

 maihoz képest csekély hőmérséksülyedést szenvedhetett ; 4. A glaczialis tlóra a 

 meleg-szárazabb periódus kezdetén kihalt. 



A munka II. része a felső Vágvölgycnek tufalerakódasaival foglalkozik, 

 s szorosan csatlakozik szerző a gánóczi tufáról szóló e lapban tavaly (1005. 

 52. old.) megjelent dolgozatához. Sorra veszi Lucski, Fehérpatak, Rojkov 

 lelőhelyeit. 



1. Lucski. 



a) A Lucski megetti kőbányában Polypodium vnlgaic L., Graininca vagy 

 Cypcracea levelek, SaU.v Capica L., Salix iiicana ScuR., Bcliila rrrrncosa 

 Ehrh., Quercus sessiliflora Sm., Cotoneaster iomcnlosa Lindb., Cralaegiis moiio- 

 gyna Jaco., Aslragaliis hamosus L.. Culinus Coggygria ScOP., Acer Pseitdo- 

 Plalanus L., Rhamuus Fiaugula L., Fraxiniis cxcehior L. 



b) Ugyanezen dombon az úttól keletre eső kőbányában szerző a követ- 

 kezőket találta; Picea cxceha (LaM.) Link., Graminca, Cyprcracea levelek, 

 Salix Capreu L., Coiyliis Avellaiia L., fjliuus Fr. campeslris L., Riibus 

 tomenlosiis Borhs., Acer Fscudo-Plat.uins L., Rliaiiiiius Fiaugula L., Fnixi- 

 Hus cxcehior L. 



c) Tufalerakódás a templomnál : Picca exccha (Lam.) LlNK. jellemzően 

 gyakori, Salix Caprca L., Salix aurita L , Corylus Avellana L., Ulmus 

 campeslris L., Acer Pseudo-Platanus L., Rhamnus Frangiila L., Coruus san- 

 guiiiea L., Fraxiuus execlsiur L., Louieera alpigcua L., Tussilago Farfara L. 

 Igen fontos ezek között a Louieeru alpigeua L., manap a Kárpátok flórájából 

 hiányzó növény. 



d) A falu előtti mésztufában : Corylus Avellana L., Cypcracea és Gra- 

 minca levelek, Carex rhizoma, Couvallaria majallis L., Pruiius spiuosa L., 

 Fraxinns cxcehior L. 



e) Diatoma-leletek : Cyinbella prostrala (Berk.) Ralfs., Achuanlhes 

 niinnlissima KüTZ., GomphoKcma constrictuin EllRH. ; Cyinbella cistnla (Hempr.) 

 KiRCHN. ; Nitschia amphioxys KüTZ ; Cocconeis cominunis Heib. ; Diatoinc 

 vulgare RORY, Fragilaria inutabilis (S.\l.) Grun., Navieula sp. Ezek mind a 

 templom melletti tufalerakód isból valók ; a falu előtti és mellcti leletek di- 

 atomamentesek. 



