18 mAgocsy-dietz Sándor 



A meleg üvegházban végzett kísérletek eredménye megközelíti azt a 

 számot, melyet Heyer nyert (lOüd', 115-21 $) és amelyet az ismert adatok 

 egybevetéséből nagy áfalánosságban állapítottam meg (100 o\ 120-43 S), de 

 alul marad a sérült magvakkal való kísérletem eredményének" (100 cT, 192-30 9), 

 sőt alul marad Molliard eredményének (100 hím, 290 nő) és ilyképpen nem 

 erősíti meg teljesen Molliard következtetését. Az eredmény azonban igazolja 

 azt, hogy a nők szama az üvegház kedvezőtlen meleg páralelt levegőjében 

 gyarapodott a szabad levegőn végzett kísérlet eredményéhez képest. Egybe- 

 vetve a két üvegházi kísérletet, valúsziníínek keli tartanom, hogy a lenyé- 

 .szetre kedvezőtlen körülményt nem az üvegház ro.s.szabb világítása idézte elő, 

 mert hiszen a hideg helyen a hímek száma apadt, hanem a meleg levegő hatá- 

 sára gyarapodott a nők száma, a mely hatásra már Molliard és Prain 

 eredményének méltatásában is rámutattam.*' 



Végül, hogy a múlt években a szabadban végzett kísérleteimet igazoljam, 

 még egyszer nagyobb számú maggal végeztem kísérletet a szabadban, a 

 növénykert meglehetősen sivár, száraz terméketlen és trágyázatlan homokján. 

 Elvelettem 1906 április 20-án 25 cm. sortávolságban egymástól lOcm.- 

 nyire, — hogy a növények szabad fejlődését biztosíthassam — 5000 magot. 

 (■:bbül virágzott 4002, azaz 80-04<yu és a többi 998 vagy ki nem kelt 

 vagy még virágzás előtt elpusztult. A virágzottak közül 1954, vagyis 48-82"/o 

 volt hím, 2040, vagyis 51 -1211/0 volt nő, kettő pedig a hím és a nő egyedek- 

 től is eltérést mulatott. A hímek és nők számát egybevetve esik 100 hímre 

 in4-7 nő, ami a múlt évben hasonló körülmények közt végzett kísérletem ered- 

 ményével (104-88$) teljesen megegyezik jeléül annak, hogy ugyanazon fajta mag- 

 jaival ugyanazon körülmények közt végzett kísérlet ugyanazt az eredményt adja. 

 Ebben a kísérletben fejlődött két egyed közül az egyik a teljesen kifej- 

 lődött női termet és a női szabású részletvirágzatok daczára hím virágokat 

 fejlesztett. A másik egyén teljesen női termete daczára háromféle virágot fej- 

 lesztett, nevezetesen tiszta hím és tiszta nővírágon kívül még kétivarú virágot 

 is, úgy hogy ebben a tekintetben megegyezik a tulajdonképeni cönomonöciával. 

 Meg kell azonban jegyeznem, hogy a kétivarú virágok androdynamok 

 voltak. Ez a két eset is sejteti, valamint az előző kísérleteim és a most vég- 

 zett kísérleteim is, hogy a kender neme még nem rögzítődött úgy, hogy a 

 külső körülmények ne változtathatnák meg. Különösen az üvegházi kísérletek 

 eredményei is táplálják azt a gyanút, hogy a külső tényezőknek, körül- 

 ményeknek a kellő időben való hatása alatt alakul ki a kender neme is, 

 amely gyanúi különben a növények biológiai viszonyai is támogatják. Ezek 

 az okok késztetnek rá, hogy a kérdésnek kísérletileg való megoldásával még 

 továbbra is foglalkozzam. 



♦ i. li. 102 1. 

 '• i. h. li;4 1. 



