16 MÁGOCSY DIETZ SÁNDOR 



Mágocsy-Dietz Sándor: A kender nemének 



változása.* 



A kender nemének elhatározódására vonatkozó kutatásoknak tudva- 

 levőleg már egész irodalma van, amelynek keretén belül két felfogás áll egy- 

 mással ellentétben, nevezetesen az egyik a nem meghatározását már a 

 petesejtben, illetőleg a magban gyanítja, a másik a nem meghatározását a 

 külső befolyások érvényesülésétől teszi függővé. A kérdés megoldására két 

 módszert követnek, az úgynevezett biológiai és a statisztikai kutatás mód- 

 szerét. 



Fennek az utóbbinak alkalmazásával a múlt évben megjelent értekezé- 

 semben" kimutattam, hogy a nem elhatározódásra vonatkozó ismereteink még 

 nem teljesek és hogy a kísérletek csakugyan azt gyaníttatják, hogy a kellő 

 időben ható külső körülmények elhatározólag hatnak. 



Minthogy kísérleteimmel még végleges eredményt nem értem el, elhatá- 

 roztam, hogy vizsgálataimat folytatni fogom, hogy egyrészt legalább gyaní- 

 tásomat megerősítsem, vagy ha lehet, a megfelelő magyarázatot megtaláljam, 

 másrészt, hogy eddigi kísérleteimet az újabb ii odaírni adatok ismerete alapján 

 újabb kísérletekkel igazoljam. Elhatározásomat az irodalom újabb közlései is 

 megerősítették. Schwerin"' a kétlakú fák nemének változására vonatkozó 

 példákat ismertetve kiemeli, hogy az Acir SíU-c!iaiini!)n L. egyes nőpéldáayain 

 (f. pendula) hím virágok is fejlődtek. Ezt a jelenséget ő rügyvaríáczió-nak 

 tartja, amely nem a jelenséget feltüntető rügyben keletkezett, hanem csak itt 

 jutott először kifejezésre és már előbb volt meg a növényben lappangó álla- 

 potban. 



Ugyancsak Schwerin közli Römer után, hogy Brassóban az 

 evangélikus leányiskola udvarán két nagy ,S"i7//.v Naiida Andr. harmincz éven 

 át csak hím virágokat termett, de már hét év óta mind több és több nővirá- 

 got fejleszt, úgy hogy ha a változás így halad, ugy csakhamar az egész fa 

 csupán nővirágokat fog teremni. Ez a változás, Römer állítása szerint, a 

 külső viszonyok minden változása nélkül jött létre, úgy hogy ennek folytán 

 Schwerin a változás okát még csak nem is sejti. A fa metszése sem 

 volt jelentékeny ; tudvalevőleg a fűzfák nemi változásának okát sokan a met- 

 szésben is keresik. 



\' o s z A.'t leginkább S o r a u e r-re 'I't hivatkozva a nem elhatározódását 

 táplálkozásbeli folyamatokból magyarázza. Nevezetesen szerinte a Schwerin- 



* Előadta szerző ,i növénytani szakosztálynak l'JOG. évi dcczeniber Iiil 12-iki 

 (C.X.XV.) ülésén. 



■■ .^ kenderrel végzett tcnvésztcsi kísérletek. Math. és Ternitud. Krtcsitő XXIV. k. 

 145—105. 1. 



"■' Fr. Gráf v. Schwerin. Geschlechlsveranclcrunn bei diocischen Gchőlzcn. Gar- 

 tcnllora LV. évf. 283—287. 



t Zur Gcschlechtsanderung bei Ptlanzcn. Gartenllora LV. évf. 304~3űS. 

 tt Handbuch d. Pílanzenkrankheiten. II. kiaJ. I. k. Berlin, 188G. 103—172 1. 



