14 IIOLLENDON'NER FEKENCZ 



A belíilrol kifele haló nyomás tehát nem összpontosulhat oly nagy 

 mértékben a négy bordára, mint pl. az E. ctiropaca nál és így a pára hiahúiiJJi- 

 sáliak helyt' itiiicíi is cl'ire kijilölvc. 



Slalil nak a fentebb enilite't fejlődéstani tételét, amely a lenticella és a 

 parabibircs közti különbségre vonatkozik, az én vizsgálataim is megerősítették 

 és a mint a 7 kép mutatja, egy bibircscn több szájnyílás is foglalhat helyet. 

 A fcjlödishcli kiihiiihséglu'z uznnb.ni lnKzájurul még egy másik kiih'nibség is. 

 A míg ugyanis a Uniicella belső sejljei leggijmbölyödöttek és lazán illeszked- 

 nek egymáshoz, addig a parabibircs sejtjei táblásak, szorosan egymás mellé 

 sorakozijk . 



Az E. verrucosa párájának chemiai vizsgálatával már A. Zaklbriickner 

 foglalkozott és azt mondja,' hogy a »töltelék<:-sejtek falai tartalmazhatnak 

 ugyan fa- és paraanyagot, de vizsgálatai nem vezettek megnyugtató ered- 

 ményre. A már előbb fölsorolt reagensekkel nekem határozottan sikerült egy 

 kevés lignin-anyagot kimutatnom, de phelloid-sejlek nincsenek. 



Evonymns nana M. B. 



A levélnyél tövétől két kiemelkedő borda húzódik lefelé, melyeknek belső 

 anatómiai viszonyai megegyezők az E. verrucosa bordáinak szerkezetével ; 

 számuk azonban a szórt levélállás miatt több mint négy. 



Szabad szemmel való vizsgáláskor a felületen már fiatal korban meg- 

 jelenő parabibircsek szintén az E. verrncosa-ra emlékeztetnek, de sokkal 

 apróbbak, sűrűbben állók és csakis a fiatal részeken találhatók, mert csak- 

 hamar összefüggő pararéteggé olvadnak össze. 



Az elparásodás első helye az epidermisz, de nem marad itt állandóan 

 a phellogen, hunem áttétetik az epidermisz alatt következő sejtsorra. Ott tehát, 

 ahol először kezdődött az elparásodás megindulni, a phellogen mindig mélyeb- 

 ben fekszik, mint egyebütt ; úgy hogy a phellogen képe a keresztmetszeten 

 egy önmagában zárt, de girbe-göibe vonalnak felel meg. 



A bibircsek megalakulása lényegében megegyezik az E. verrucosa pára- 

 bibircseinek fejlődésével, amennyiben mindkettőnél étage-phellogen-ne\ van 

 dolgunk. Különbség az, hogy az E. nana-n csak egykét epidermisz-sejt osz- 

 lik és a phellogen elég soká itt marad a felbőrben, míg az E. verrncosa-n 

 egyszerre különböző mélységű rétegek sejtjei kezdenek oszlani és a phello- 

 gcnnek befelé való nyomulása sokkal gyorsabb. 



Evonymns radicans. SiEB. 



Epidermisze alatt, amelyen egysejtű szemölcsök találhatók több — 5 — 

 chiorophyll nélküli sejtsor következik. Asszimiláló rétege egy teljesen összefüggő 

 gyűrűt ad, amelyet sem stcreoma, sem coUenchyma-lécz nem szakít meg; 

 sőt kiemelkedő chlorophyllos bordák sincsenek. A parakeleíkczésnek helye 



• .liists I!ol lalirsberichl. ISSl. 207. old. 



