NÉHÁNY E\'OXYMUS PAiíAjÁNAK HISZTOLOGIAI FEJLüDliSE. 11 



mivel stereida-k nincsenek, a levelek pedig igen naiíyok (E. latit'olius !), azért a 

 szár szilárdítására a foléczeken kívül újabb mellékléczek alakúinak, amelyeket 

 kifelé az erős epidermisz, befelé pedig az elsődleges kéreg vastag falú sejtjei 

 kötnek össze. A hosszmetszetből kitűnik, hogy a sejtek szélességet a hosszú- 

 ság 2— 5-szörösen múlja felül ; falaik vastagok, nagy számú, kerekded nyílású, 

 egyszerű gödörkékkel. A befelé eső sejtek hosszabbak, keskenyebbek és a 

 gödörkék száma is nagyobb, mint a kerületen levő sejleken. 



,4 fdbiir először a négy fu- s azután a inellckléczek f<ilóll reped 

 fel; ugyanez/ a sorrendet követi a pliellogennek az epidermiszből vab'i kiala- 

 kulása is, amely csakhamar az egész kerületet elfoglalja. A parasejtck gyűrő- 

 dött falúak és vörösbarna tartalommal teltek. 



H ó h n e 1 phelloidját nem találtam meg. Valószínű, hogy nem is fejlő- 

 dik ki, mert Höhnel szerint' minden érben a tenyészet! élet megindulá- 

 sakor kellene képződnie. 



Míg tehát az előbbi fajoknál a paracambiiini kifelé felváltva phelloidot 

 és párát, befelé pedig phellodermát hoz létre, addig itt csak pára és phello- 

 derma lesz az oszlás eredménye. A periderma nagyon vékony ; karvastagságú 

 törzseken is csak 4 — 6 sor parasejtből áll. 



Evonyinus japonica I^. 



.\ párának a felületen való megjelenésében semmiféle szabályosságot 

 nem vehetünk észre. 



Nincsenek paraléczek, sőt az epidermisz fölrepedésében sem tudjuk 

 azoknak a helyét fölismerni. A fölűleten kisebb-nagyobb, a hossztengely 

 irányában megnyúlt foltok alakjában jelenik meg a paia, amely minden rend 

 nélkül helyezkedik el. 



A fiatal hajtásokon megvan ugyan a négy világos zöld sáv, de a 

 keresztmetszeten kitűnik, hogy ezek egészen más termeszeinek mint az előbbiek. 



Legkívül 4—6 sor chlorophyll nélküli sejt van, és csak ezután követ- 

 kezik a gyengén kifejlődött asszimiláló réteg, amely lassan az elsődleges 

 kéreg chlorophyll nélküli sejtjeibe megy át. A négy világos sáv helyén az 

 epidermisz sejtjei kissé megnyúltak, az asszimiláló réteg helyét a számban 

 megszaporodott chlorophyll nélküli sejtek foglalják el, amelyek néha igen 

 gyengén coUenchymásak. Sterenma, s állalában minden erösebb mechanikai 

 berendezés hiányzik. 



A másodlagos vastagodással belűh-ol kifelé ható nyomás tehát nem 

 összpontosul a négy léczen és így az epidermisz fölrepedésénck, illetőleg a 

 phellogen kialakulásának nincs is előre kijelölt helye. 



A világosabb sávok helyén levő több sejtsor és a gyönge vastagodás, 

 mégis gyakorolhatnak akkora befolyást, hogy legtöbbször itt történik az epi- 

 dermisz felpattanása. A sebhely azután úgy szélességben, mint hosszúságban 

 gyorsan nagyobbodik, amit követ a phellogen kialakulása is. 



* i. h. 604 old. 



