I 14 LENGYEL GÉZA 



klorophylltartalmú. Az asszimiláló szövet elemeinek nagyságát a Corispennmn- 

 okkal összehasonlítva, a következő számok mutatják : 



A Corispeimuiii iiilidinn palliszádsejtjeinek magassága és szélessége : 

 98-4 (( — 13-12, (í; 5',:iü4(( — 2'.'-06/( ; 49-20 (í — l(r4U((. 



A Camphorosina ovala palliszádsejtjeinek magassága és szélessége : 

 4920|(i — 13'12/ii; 45'92,«( — 13-12|H. A belső asszimiláló sejtsor magassága 

 és szélessége: 38-36 /( — 45 02 u ; 32-8 ,(i — 55-76 ,(«; 32-80 ,u — 20-14 ;(. 



A C. mouspcliaca palliszádsejtjeinek magassága és szélessége: 26-14,(1 

 — 13-12 lí ; 22-96 /( — 9-82 i(. 



A mint e táblázatból látliató, a Camphurosnia-k asszimiláló szövete a 

 Coiispennum ma.\ szemben erősen redukálódik, kivált az erősen xerophyta 

 évelő fajokon. Még inkább szembeötlő ez a jelenség, ha tekintetbe veszszük, 

 hogy a C(í;;Sj!ic'í;;/;í»/-oknak fejlett asszimiláló szövetük van a szárban is, a 

 mi a Cainplioiosina-kniú. ugyancsak hiányzik. 



Sajátos különbség van azonban az egyéves C. ovala, C. anniia s az 

 évelő C. inoiispdiaca, C. i iitheiiica és C. pc)ruiiis között. Míg az előzőknél 

 a belső asszimiláló sejtsor fala, mint a palliszád- s általában az asszimiláló 

 szövetek, vékony, addig az utóbbiaknai, melyeknek lomblevele két éven át 

 marad meg, aránylag erősen megvastagodott (legjobban a C. pereutiis-nél). 

 Önkénytelenül is emlékeztet ez a jelenség arra a működésváltozásra, melyet 

 a palliszád-szövet bizonyos ^4/oi' fajok levelében szenvedett, a hol a levelek szélén 

 tetemesen vastag fallal alakulva, annak védelmére szolgál." Mindenesetre 

 azonban, ha nem is egészen hasonló szerepe van is, mégis ezekben a sejtek- 

 ben átmenetet kell tekintenünk az asszimiláló szövet s a stereoma között. 



A CampJionisina-k asszimiláló szövetei hol teljes, hol megszakított övet 

 képeznek. 



A murvalevelek asszimiláló szövetei ugyanilyen eloszlásúak, csakhogy 

 itt aránylag már redukálódnak s a levél belső parenchymaszövetei lépnek előtérbe. 

 5. A mesuphyll belső szövetei. 



A Corispe>iu:i)it-ok, Camphorosina aunita és a C. ovala levelének 

 belsejét vékonyfalú nagy parenchymatikus sejtek töltik ki, melyeknek fontos 

 víztartó szerepét már többször érintettem. A C7/í';;o/'Oi//i:7tYi7í'-családban igen 

 változatos alakú víztartók fordulnak elő, melyeket \' o 1 k e n s (1. c.) három 

 typusba sorol. Bár pontosan ezek egyikébe sem illenek, de mégis növényeink 

 legközelebb a .S'tí/íü/a-typushoz tartoznak. .A mesopliyll parenchyma-sejtjei az 

 erek felett koUenchymatikus sejtekbe mennek át. A Cüj/í!/;t'/-;;i/(;;i-oknál a 

 palliszád-szövettel szomszédos sejtekben gyakran láthatunk nagy buzogányfej- 

 alakú calciumo.xalat-kristálycsoportokat. A C. canesceus és C. Iiyssopifulinin-ná.1 a 

 rendes nagy buzogányfejek mellett egész aprók is láthatók (38 (i átmérőjűtől 

 egészen a 0-5 mikronosig) ; a C. nilidtmi levelében ritkán magános kristályok 

 is előfordulnak. 



Az évelő Cainp!ioiosina-ld']o\i mesophyllának belső szövete, miként az 

 asszimiláló szövet belső rétege is, vastagfalú. Huzogányfejalakú calciumoxalat 



■ H u b e r 1 a n d t : IMiysiulogischc IMlanzenanatomie, III. 



