AZ EURÓPAI CORISPERMIIM ÉS CAMPHOROSMA FAJOK ANATÓMIÁJA. 



115 



szintén előfordul benne, de ezekhez még itt magános kristályok is sorakoz- 

 nak. Ily magános kristály a C. inonspeliaca levelében csak nagyon ritkán 

 látható, gyéren fordul elő a C. rulhciiica-han is, annál nagyobb tömegben 

 azonban a C. pcnmitis levelében, melynek keresztmetszeti képét majdnem 

 teljesen ellepik a calciumoxalat buzogányfejek s a hasonló nagyságú magános 

 kristályok. (Volkens szerint a négyzetes rendszerbe tartozók.) 



6. A h'vél edi-nynyalábjai. 



A leveleket szállító szövetekkel a szár elsődleges edénynyalábjai látják 

 el, melyek mind levélnyomnyalábok. 



A Co;/s/'f;-;«/í»í-okban mindegyik elsődleges nyalábnak egy hosszanti 

 collenchymaborda felel meg a szár keri^ileti részén, mely — mint már láttuk 

 — egy levél alján veszi kezdetét. A levélbe a szarból egyetlen levélnyom- 









4. ábru : .\ Caiiip^horosiiia inonspeliaca lomblevelének keresztmetszete; 9ü-szeres 



nagyitcissal. 



nyaláb lép be, mely közvetlen azután, hogy a lehágó része átmegy a fel 

 hágóba, megoszlik s jobbra-balra oldalereket képez ; ez a jelenség azután 

 sokszor ismétlődik s eredményekép a médián nyalábból nagyszámú oldalér 

 jő létre, melyek párhuzamosan vagy szabálytalanul futnak s egymással sok- 

 félekép anasztomizálnak. Az első stádiumban, a szárból való belépéskor, a 

 levél alapi részén az edénynyalábok az alsó lapon helyezkednek el s szorosan 

 simulnak az alsó epidermiszhez s az ott levő csekély coUenchymához. Később 

 azonban a levél belsejébe nyomulnak s ilyen módon valamennyi edény- 

 nyalábot a színtelen parenchyma-szövetbe látjuk beágyazva (1. ábra). 



A Caiiiphorosma-kniú ('2. és 4. ábra) a levél edénynyalábjai másként 

 helyezkednek el. A médián nyaláb itt is a színfelen parenchymába van 

 ágyazva, az oldalerek azonban szorosan hozzáfeküdnek az asszimiláló szövethez, 

 melynek belső sejtrétegéhez csatlakoznak. Míg azonban a médián nyaláb 



8* 



