118 LENGYKL GÉZA 



pükön elágazók. E hosszú puha szőrök össze-vissza fonódnak egymással ; 

 alattuk az epidermisz nem emelkedik ki oly határozott párnaszerűen (5. 

 ábra: B). 



Tengely szerkezet. 



A bevezetésben az irodalmi áttekintés kapcsán már ismertettem nagy 

 általánosságban a Clioiopodiaceae szállító szöveteinek kialakulását. Hogy 

 azonban ezeknek közelebbi fejlődésére, a fejlődésnek pontosabb menetére 

 rámutathassak, szükségesnek tartom előbb ismertetni a kifejlett szár és gyökér 

 anatómiai szerkezetét. 



A) A szár sxuiieleiiu'k aiialóniiai képe. 



1. .4; epidermisz. Az epidermisz nagyjában ugyanazokat a sajátságokat 

 mutatja, mint a milyeneket már a levél epidermiszén megfigyelhettünk. Itt azon- 

 ban többnyire határozottabb törekvést látunk a sejteknek a hossztengely irányában 

 való nyúlására. A Corispcrmiiiii oknál szájnyílások is találhatók az epidermisz 

 egész felületén, megfelelően a szar epidermisz alatt lévő asszimiláló szöveteinek. 

 A szájnyílások itt majdnem pontosan keresztben állanak a száz hossztenge- 

 lyére s csak a kollenchymabordák felett hiányzanak. A szájnyílások körül 

 kisebb epidermisz sejtek láthatók, de ezeknek melléksejtekként való felfogása, 

 mint azt némely búvár teszi, nem tekinthető eléggé megokoltnak. .Azok az 

 epidermisz-sejtek, melyek mellett szájnyílások nem fordulnak elő, a tengely irá- 

 nyában erősebben megnyúltak s hosszanti sorokat képeznek. A koUenchyma 

 bordák felett levő epidermisz sejtek, éppen úgy, mint a levélerek felett, erősen 

 megnyúltak. Az utóbbiak hosszfalán szép sorokban, de elvétve a többi 

 epidermisz sejteken is apró gödörKék láthatók (Corisperininn nilidum). 

 A Corispermnin canescens szárának epidermiszén ezek a gödörkek nem talál- 

 hatók fel ; ellenben epidermisz-sejtjei vastagabb falúak, a koUencliymaborda 

 felett levők pedig sokkal nagyobbak. 



Az epidermisz-sejtek hosszirányban való megnyúlása jól észlelhető a 

 Camplwrosnia-kon, kivált az egyéves fajoknál ; viszont az évelőknél a fal 

 sokkal vastagabb. Szájnyílások a Camphorosiiia-k szárán nem találhatók, 

 mivel a szárnak külön asszimiláló szövetei nincsenek ; gödörkéket az epidermisz- 

 sejtek falán szintén nem észleltem. 



Egyes feltűnő nagy epidermisz-sejtek, mint a minőt a Corispennnm 

 uilidiiDi levelén láttunk, itt is akadnak. 



A kulikiilaréteg a Coris;7íT;;n(;;í-fajoknál itt is vékony, ellenben az 

 epidermisz-sejtek külső fala sokkal vastagabb, mint a leveleken, kivált a 

 C. hvssupifoHiim-ná.1. A CaiitpJiorosina-knak fejlettebb kutikulájuk van, mely- 

 hez az évelő fajoknál még az epidermisz-sejtek nagyon erős külső fala is 

 járul. (Különösen a C. inoitspeliaca-ná\.) 



2. Hypoderina. 



Összefüggő mechanikus hypoderma-öv csak a Campharosina-knk\ 

 fordul elő ; a Corispennitin-oknkX csupán bordák alakjában jelentkezik. 



