130 IRODALMI ISMERTETŐ. 



IRODALMI ISMERTETŐ. 



Rőmer Gy. i> Dü- Flóra des Schuhrs.'í Megjelent a »Jahrbuch des 

 Siebenbürgischen Karpathenvereinsc XXV. kötelében. 



Szerző, mint az erdélyi szász Kárpátegyesület brassói osztályának elnöke 

 szükségét érezte annak, hogy a turistáskodó közönség figyelmét felhívja a Keresz- 

 tényhavas nórájának gazdagságára és szépségére. Mint oly iró, ki tollát 

 ügyesen forgatja, feladatát sikeresen oldotta meg, és mint jeles botanikus, ki 

 évek hosszú sora óta szorgalmasan gyűjtött e területen, ki az európai nagyobb 

 gyűjteményeket ellátta idevaló növényekkel, a Keresztényhavas növényzetéről 

 részletes enumerációt nyújtott, mely hazánk teljes flórájának megismeréséhez 

 ismét egy lépéssel közelebb vezet. 



A Keresztényhavas, — a szászok Schuler nek nevezik, — Brassó köz- 

 vetlen közelében emelkedik. 1802 m. magas csúcsát 4—5 óra alatt kényel- 

 mesen érhetjük el. Sokan is látogatják. Nincs nap, hogy a télen és nyáron 

 nyitott és jól felszerelt menedékháznak vendége ne volna. Közelsége és a 

 csúcsáról nyiló pompás kilátás a brassóiak kedves kiránduló helyévé avatta. 

 Bár örvendetes, ha a közönség ennyire felkarolja a turistáskodást, de a flóra 

 ezt mindig megsínyli. Rosszul esett látnom, a mint a kirándulók csapatai neki- 

 estek a havasi rózsa mezőjének, tépték a RhoJodendrou Kotschyi ágait, csak- 

 hogy mindenki jókora csokorral térhessen haza ! A városi erdészeti hivatal 

 is megsokallotta a pusztítást és elrendelte, hogy egy-egy személy két cso- 

 kornál többet nem szedhet. A Daphne Blagayana bokrocskák virágos ágyait 

 sem kíméli a közönség eléggé. Valószínű, hogy a havasi gyopár is régebben 

 közönségesebb növénye lehetett a Keresztényhavasnak. Ma, egy kevésbbé 

 látogatott sziklás csúcson húzódik meg. 



Hogy a botanikus, ha a gyűjtési láz meglepi, szintén veszedelmére lehet 

 a flórának, azt Rőmer is megemlíti. Hazai és idegen floristákról mondja, 

 hogy önző túlbuzgóságukban nem egyszer vétettek a Keresztényhavas flórája 

 ellen. De a legnagyobb pusztítást mégis csak a vaddisznók végzik, melyek 

 némely esztendőben a gyepes térségeket teljesen feltúrják és ezáltal főképpen 

 a hagymás és gumós növényeket ritkítják. 



A Keresztényhavas botanikai jelentőségét Rőmer abban látja, hogy a 

 Barczaság havasainak gazdag mészflórája majdnem teljes számban megvan 

 rajta. A bükkösben élnek a pontusi növények, míg a balti növények a körül- 

 belül lOOO m. magasságban kezdődő fenyvesben rejtőzködnek. A fenyves 

 egyes szigetei lejebb is húzódnak (körűlbeiüi 900 m-re), viszont a bükkfa 

 egyes példái feljutnak 1450 m. magasságba is. 



A /"(//'líwiz-térségen (körülbelül 1000 m. magasságban) keverten élnek 

 a pontusi és a balti növényzet tagjai. K vegyes növényzet gazdagsága és szín- 

 pompája már a laikust is meglepi. 



