138 RAPAICS RAYMUND 



Hollós: Adatok a Ranunculaceúk Rliizomáinak Alak- és Szövettanához. 1892- 



I r m i s c h : l'ber Keimung und Knospeiibildung von Aconitum Napellus. 

 Zeitschr. lür gesammt. Naturwiss. 1854. 



Jordán; Die Stellung der Honigbehalter und Befruchtungswerkzcuge in den 

 Blunien. Klóra. 1886. 



Jóst: Die Zerklüftung einiger Rhizome und Wurzeln. l!ot. Zeitung. ISIK). 



Koch: Synopsis Florae Gcrmaniae. F.d. ]. 18.'Í7. 



Koelle: Spicilegiuni observationum de .Aconit". 1786. 



Kronfeld: l'ber die biologischen \'crhallnissc der .Aconitumblüte. I'ngl. I!of. 

 Jahrb. 1890. 



1, e d e b o u r : Klóra Altaica. 1830. 



Linné: Klóra Lapponica. 1737. 



Species Plantarum. Kd. I. 1753. F.d. 2. 1762-3. 



Marié: Recherchcs sur la structure des Reuoncolicées. Ann. des Se. Nat. 

 Bot. IS.S:".. 



Meyer: L'ber Aconitum Napellus L. und seine wicliligsten Vcrwandten. Avch. 

 der Pharm. 1881. 



— — Wissenschaftliche Drogenkunde. L 1891. 



Prantl: Die Ranunculaceen. Die natürl. Pllanzenfam. 111. 18SS. 



Regei: Conspectus Specierum Generis Aconiti. Bull. Soc. Imp. Nat. Mosc. 1861. 



Reichenbach: Bemerkungen über die Gattung Aconitum. Flor:i. ISIS. 



— — Llbersicht der Gattung Aconitum und ihrer .\rten. 1810. 



— — Monograpliia Generis .Aconiti. 1820. 



— — Illustratio Specierum .Aconiti Generis. 1823 — 27. 



— — Icones Florae (.íernianiae. IV. 1840. 



Ser inge: Ksqu. d'une mon. du génre Aconitum. .\Iüs. llelvet. d'llist. 

 Nat. 1823. 



Solereder: S_vstematische Anatomie der Dicotyledonen. 1890. 



Stapf: The .Aconites of India. Ann. Roy. Bot. Gard. Calcutta. 1905. 



Tschirch: .Angewandte Pllanzenanatomie. 1889. 



VV i 1 1 d e n o w : Species Plantarum. 1797." 



.Átnéztem és átvizsgáltam a ívifiii A', inni K. Hofmns<-iii)i. a bcilini egwiciui 

 növényiani intézet, a hreslaui egyetemi nnvéiiytani intéret, a Magyar Nemzeti Mir.eiim. 

 a lür. magyar tudományegyetemi növényiani intézet es P a x professzor szárított 

 növénygyűjteményének sisak virágait. 



Szívességéért köszönetet mondok első sorban is Dr. Zahlbruckner wieni 

 múzeumi custos úrnak, a ki Reichenbach originaléit küldte el nékem, továbbá 

 Dr. M á g o c sy- D i e t z Sándor budapesti egyetemi tanár és Dr. Filarszky 

 Nándor budapesti múzeumi osztályigazgat'i úrnak, a kiknek intézetében a magánrajz 

 összeállítása elkészült. 



2. Határozó kulcsok. 



a) A s e c t i ó k jellemzése. 



A si.sakvirágneiiizetség fajai liárom természetes csoportba oszthatók be. 

 Ezt a három csoportot már Stapf is megkülönböztette, mint sectiókat, én 

 azonban inkább a subgenusi rangba teltem őket, mert ez a három csoport 

 három divergáló ki.ilön fejlődési ág ; egyik a másikból le nem vezethető. 



* .Az akonitin és akonin chémiai tárgv.ilását az Arrhir iler Pharniaeie-hen talál- 

 juk : (1906) 136—158; 165—196. 



