NÖVÉNYTANI REPERTÓRIUM 97 



— — Virágos növények szűznemzése. — Kertészeti Lapok. XXI. évf. 

 1909., 22—23. old. 



Üj kelkáposzta-betegségek. — Kertészeti Lapok. XXL évf. 1909., 



18—20. old. 



Seymann Vilmos: A Colchicum hungaricum Janka rendszertani 

 helye. — Magyar Botanikai Lapok. VHL köt. 1909., 61—68 old. 



A czimben jelölt növénynek — nomenklatúrái és növény geographiai 

 érvek alapján — helyes rendszertani neve : Colchicum Bertolonii Stev. ssp. hun- 

 garicum {Janka) Seymann (Syn. C. Bertolonii Vis. non Stev., C. Biebersteinii 

 Rouypr. p.t. Szerző a növényt a locus classicuson kiviil említi még hazánk- 

 ból; Zengg, (in pratis montanis loco .Medarija" dicto, leg. Dr. J. B. Küm- 

 merle) és Carlopago (leg. I. Kocsis in herb. Dr. A. de Degen). A két utóbbi 

 helyen a töalakkal együtt fordul elö még a Colchictim Dörfleri Hal., mely 

 az országra nézve új és szerző szerint ez mint varietas a subspecies hun- 

 garicum (Jank.) név alá sorolandó. 



Simonkai Lajos dr. : Apró közlemények Magyarország flórájához. 

 Adnotationes parvulae ad Floram Hungáriáé. — Magyar Botanikai Lapok, 

 VIII. köt. 1909., 38—39. old. 



Species nova: Qtiercus adriai ica S i m k. (Fiume: Zakalj in valle Recsina 

 leg. Dr. L. Simonkai). 



— — Hazánk és az Adria északkeleti mellékeinek őshonos, valamint 

 honosított „Ribes" -fajai ós azok faj változatai. Synopsis specierum generis 

 ,Ribes" in Hungária inque ditione Adriae septentrionali orientális, sponta- 

 nearum cultarumque. 5 ábrával. — Botanikai Közlemények. VIII. köt. 1909., 

 2— 26. old. 



Szabó Zoltán dr. : Elö lomblevelek nagyfokú fölmelegedése. — 

 Természettudományi Közlöny. XLI. köt. 1909., 253 — 255. old. 



Szalóki Róbert dr. : Növénytani kirándulás a magastátrai fenyve- 

 sekbe. — A budapesti I. ker. m. kir. áll. fögymnasium 1907 — 908. évi érte- 

 sítője. Budapest, 1908., 18 old. 8-rét. 



Széli László dr. : Az erjedésről. — Gyógyszerészi Közlöny. XXV. 

 évf. 1909., 102—105. old. 



SzigethiGyulaAndor: A szőlőfajták Phylloxera iránti ellenálló- 

 sága szövettanilag. — A m. kir. központi szőlészeti kísérleti állomás és 

 ampelológiai intézet évkönyve. I. évf. 1906. (1907.), 59—62. old. 



— és Dupuis Lajos: Lisztharmat elleni gyakorlatias kísérletek. — 

 U. 0., 45—47. old. 



Peronospora elleni védekezési kísérletek. — U.o.,32 — 41. old. 



Tőkés Lajos: Levélkulcs a fák és cserjék- 335 fajának megisme- 

 réséhez. Szerkesztette Második kiadás. Temesvár, 1909. 



Nyomatott Uhrmann Henrik könyvnyomdájában. A Délmagyarországí Ter- 

 mészettudományi Társulat kiadása. 92. old. 8-rét. 



Növénytan, középiskolák, tanító- és tanítónőképző intézetek s 



felsőbb leánjdskolák számára. 340 képpel. Budapest, 1908. Szent-István 

 Társulat. 8-rét. 



Tuzson János dr. : Pax F. „Grundzüge der Pflanzenverbreitung in 

 den Karpathen III. Bd", czímíí munka kritikai méltatása. — Botanikai Köz- 

 lemények. VIII. köt. 1909., 41—50. old. 



