138 M0E8Z G. 



Óta adta közre. ^Ausztriában pedig Kerner A. „Chroiiik der Pflanzen- 

 wanderungen'' czíraü rovatot nyitott 1871-ben :\z Öst, Bot. Zeit.-ban. 



Következő adatgyűjtésem szolgáljon szerény kezdetnek, hazánk 

 idegenből származott növényeinek számon tartására. 



Míg azelőtt a növényeknek igen hosszú időre volt szükségük, 

 hogy nagyobb utat megtegyenek, addig napjainkban, a hajó és a 

 vasút közvetítésével, gyorsan jutnak el egyik világrészből a másikba. 

 Egyesek vetőmaggal kerülnek hozzánk, mint nz amerikai gyomnövé- 

 nyek. Má-:ok mint kerti növények kerültek hozzánk s azután mint 

 kerti szökevények folytatták vándorlásukat országról- országra. Ilyen 

 volt bizonyára a Solidago serotina és talán az Erechtliites hieracifoUus. 

 Amerikai árúval .jlithatott Európába ;z Elodca canadensis. az Ama- 

 rantus aJhns és a Matricaria suaveolens. 



Ezekről lesz a következőkben szó. Sok rájuk vonatkozó adat 

 most jelenik meg először nyomtatásban. 



Ambrózy István né báróné Őméltósága, továbbá dr. B e r- 

 nátsky Jenő, Budai József, dr. Degen Árpád, dr. Filarszky 

 Nándor, dr. Jávor ka Sándor, Kupcsok Samu, dr. Má- 

 gocsi-Dietz Sándor. Seymann Vilmos és Wagner János 

 urak fogadják köszönei<!iíiet szóbeli, illetőleg levélben adott közlé- 

 seikért ! 



Solidago serotina Ait. 



(Hort. Kew. 1789. III. 211.) 



S. gigantea Ait. (Hort. Kew. 1789. III. 211.) 

 iS. glabra D e s f . (Cat. bort. Par. ed. III. 402.) 

 S. canadensis A u c t. H u n g. 



A S. serotina A i t. nagyságában, termetében, virágzatában és 

 levelének alakjában egyezik a S. canadensis L.-vel ; de tőle könnyen 

 megkülönböztethető. 



A S. serotina szára utryanis teljesen sima és virágjának nyelves 

 pártája (2 — 2*5 mm. hosszú) a fészekből erősen kiemelkedik ; míg a 

 S. canadensis szára rövid szőröktől sűrűn szőrös és nyelves pártája 

 alig hosszabb a fészeknél. A S. serotina szereti a nedves talajt, a 

 folyók bozótos partját, a S. canadensis ellenben szárazabb helyen 

 érzi magát jól. 



A Magyar Nemzeti Múzeum bet báriumának magyarföldi „Soli- 

 dago canadensis^' -ei, egy kivételével, mind S. serotina-nsik bizonyul- 

 tak. Az igazi S. canadensis-t E e 1 1 P. gyűjtötte és a következő írást 

 mellékelte hozzá : „Ezen Solidagoboz hasonló növényt a szliácsi séta- 

 tér körül találtam vadon nőni. 1870 szept. 5." 



A S. serotina hazája Északamerika, hol Üjfoundlandtól Brit- 

 Columbiáig nedves talajon él. 



Időrendben közlöm a reá vonatkozó adatokat. 



1863 szept. 9-én Nana Esztergomm. „a Garam partjáu, a 

 berek mellett^. Találta Feichtinger (M. Orv. és Termvizsg. IX. 



^ F. H ö c k Ankömmlinge in der Pflaazenwelt Mitteleuropas . . . 

 (Beihefte zum Bot. Centralblatt.) 



