HAZÁNK ÉS AZ ADRIA ÉSZAKKELETI „ RIBE8 "' • FAJAI ÉS AZOK FAJVÁLTOZATAI 9 



szinükön-fonákiikon és élükön majd elég sűrűn, majd csak gyé- 

 ren, többé-kevésbbé rövid, egyenes, csiicson jókora fiiirigyü szö- 

 röcsfcéifcíó'/ mirigyesek ; levélnyelei bőven mirigyszörösek. Csúcsrügyei 

 aránylag kicsinyek, tojásdadok, csúcsukon tompák vagy alig hegye- 

 sek, rendszerint halovány-zöldesek. A múlt évi törpehajtások 

 csúcsrügyeiből fejlődő virágfürtje felálló, kisebb, kevesebb virágú, 

 mint a Ribes alpinum-Q\ virágzati tengelye bőven^ sűrűn aprón 

 mirigyes. Virágai meztelenek; halvány sárgás-zöld, csaknem hár- 

 tyás, hosszúkás csészehasábjaik nagyobbak, mint a R. alpinum 

 csészéjének zöldes hasábjai; kocsánuk rövidebb a halvány-hártyás, 

 mirigyesélű tojásdad lándzsás murvájánál. Gömbölyű piros bogyói 

 meztelenek, pépesbelűek, csúcsukon jól látható 5 fogú csésze- 

 koronával, — élvezhető savanyúízűek. Eredeti lelőhelyein május 

 második felében virít. 



Őshonos a mészsziklás Karszt magasabb hegyein, a bükkös 

 régió felső részén s a havasalji tájon. Terjedésköre a Rísnyák 

 csoportban kezdődik (Risnyák ! Horvátsnyeznik ! Obrucs !j s 

 innen a Nagykapellán át a Velebitig (Sladikovác, Lyubicsko 

 brdo, supra Ostaria ; Vaganski Vrh, supra Raduc !); a Dinári 

 havasokig (Prolog ! leg., Mai y), Boszniáig és Montenegró 

 hegyvidékéig (leg. Szy sz y lo wic z), lett eddig megállapítva. 

 E területen a Ribés alpimim L. helyettesítője. — [Ribes pal- 

 lidigemmum m. ex subalpinis calcariis montium Karst, a sub- 

 alpe Rizsnyák usque ad Montenegró adhuc notum, ibique pro 

 Ribes alpino vicarium. Dignoscitur ab illó aö'ini stirpe Linnaeano: 

 habitu minőre, ramificationibus densioribus, ramidis hornotwús mi- 

 nute glandidosis pidjescentibiisgae, foliis saepissime quiuquelobis 

 plus-minus glanduloso pilosis. glandulis pilorum sat magnis. gem- 

 mis parvis ovatis midicis vei vix acidis saepissime pallide-viren- 

 tibus, calycis laciniis pallidiorihis, fere membranaceis, majoribus 

 que, necnon racemis minoribus.] 



n. Monoclinia. Himnősvirágilak. 



3. §. Ribesia B e r 1 a n d i e r mém. Grossul. in Mém. soc, 

 phys. Genéve III. 2. (1826) 56, ex parte. 



Tüskétlen cserjék. Virágjuk murvája apró, zöld, fűnemű, a 

 kocsánnál többszörösen rövidebb. Rügyeik pikkelyei száraz hár- 

 tyások ; levelük és viráguk mirigytelen. Csúcsrügyükből mindig 

 leveles ijajtás fejlődik. 



f. A csésze hasábjai hátratür emlők. 



4. Ribes midtiflorum Kitaibel* in RoemeretSchul- 

 t e s Systema vegetab. V (1819) 493. — Dúsfürtü ribiszke. 



[R. spicat'iim Schultes Österr. flóra ed. 2. (1814) I. p. 

 432 ; V i s i a n i FI. dalm, III. 142, — non R o b s o n in Trans. 

 Linn. soc. III (1797) 240 .^tab. 21, et in Sowerby English 



