HAZÁNK ÉS AZ ADRIA ÉSZAKKELETI „RIBES" -FAJAI ÉS AZOK PAJVÁLTOZATAI 1 3 



d e r Laubh. 1. 403, — H. ijetraeum b. carpathicum Schneider 

 Laubholzk. I (1906) 403.] 



Hosszú hajtású, 1 — 1'5 méter magasra megnövő, gyér el- 

 ágazású liavasalji cserje Hajtásai már fiatalkoron csaknem niez- 

 telenek; fejletten egészen meztelenek. Rügyei középszerűek, tojás- 

 dadok, alig hegyesek, selymesen pelyhesek. Levéllemeze élesen 

 5-hasábú, dnrván kihegyzetten kétszeresen is fűrészes, véknyas 

 szövetű, szinén-fonákán elvégre élénkzöld és csaknem meztelen, 

 6 — 9 cm. széles, s csaknem ugyan-olyan hosszú, vállán szives. 

 Virágzata felfelé álló, ritkás virágú, aprón de sűrűn pelyhes 

 tengelyű : virágának csészéje csengetgii forma, gyengén inrosló, 

 szélesen kerekített pillásélü hasáboJckal. Maghonának csúcsa a 

 hihenyélhe kúposán kihegyesedő. Terméses fürtjei lefelé hajlanak. 



Bogyója piros, élvezhetőén savanyú ízű. Virít kérteinkben 

 május első felében, havasaljainkon június közepe táján; termését 

 érleli kérteinkben júliusban, havasaljainkon augusztus második 

 felében. 



A Rihes petraeum-ot Wulfen 1. c. a Karinthia és Styria 

 határán emelkedő /S'í«?7//-alpokról közli, azoknak a Reichenau 

 (Karinthiai Reichenau), Winterthal és Turach közé eső szakaszá- 

 ról. Ez a karinthiai és styriai Rihes petraeum tökéletesen meg- 

 egyezik a középtiroli, alsó-ausztriai, szudeti és kárpáti Rihes car- 

 paticum Kit. növénynyel; ennélfogva a R. petraeum h. carpaticum 

 Schneider nem egyéb, mint a R. petraeum W u 1 f. puszta 

 synonymja . A typusos Rihes petraeum W u 1 f Európa endemikus 

 növénye. — Láttam hazánk következő helyeiről : Babjagora, 

 Zólyom havasai, Ohnistye, Sztracenai völgy, Felkai völgy, Kés- 

 márk havasainak számos helyéről: Öcsém, Nagyhagymás, Pareng! 



— Közölve van Bosznia és Herczegovinából is [B e c k FI. Süd- 

 bosn. Herczeg. HL 94; VHL 44.] 



A kérteinkben tenyésztett egészen meztelen levelű és haj- 

 tású alakjának neve : R. petraeum p. cultum DC. prod. Ili (1828) 481. 



6/b. Rihes Bíehersteinii B e r 1 a n d i e r in Mém. soc. phys, 

 Genéve HL 2. (1826) 60; DC. prodr. IH (1828) 482. — Bieher- 

 stein-féle ribiszke. [R. caucasicum MB. FI. taur. cauc. lU (1819) 

 160, — non Adams in Roemer et Schultes Syst. veget. 

 V. (1819) 507.]. 



A Kaukázus magasabb hegyvidékeinek otthonos növénye ; 

 nálunk csak honosítva fordul elő, pl. Budapesten az egyetemi 

 botanikai kertben. Az különbözteti a R. petroeum-t6\, hogy, 

 virága barnán vereslő, termése feketés, leveleinek fonáka pedig, 

 sűrű pelyhessége miatt, bársonyos tapintatú és szürke. 



7. Ribes Kitaibelii {rubrum y^ petraeum) Dörfler in 

 Schedae ad Herb. norm. cent. XIII. (1902) 74; Exs. ! No. 4264. 



— Kitaibe Vféle ribiszke. 



\R. vulgare X petraeum ? R. ciliatum A. K e r n e r exs. ! 

 Dörfler Exs.! 1. c, — nonKitaibel (confer : R. petraeum): 

 nec. H u m b. et B o n p I.] 



