16 



SIMONKAI h. 



Kertészeti intézet gyümölcsösében. Tenyésztették í^elka és Tátra-- 

 füred vidékén is, a miről tanúságot tesz H a y n a 1 d érsek gyűj- 

 teményének egy példánya, mely az elvégre egészen meztelen 

 levelű és pirosló levélnyelü meg levélerü Rihes glahellum H e d- 

 lund [R. ruhrum a. glahellum Trautw. et Meyer, FI. ocliot. 

 p. 40 in M i d d e n d r f f Sibir. Reise 1. 1856] növénynek felel meg. 



9/h. Ribes Houghtonianum (rubrum X vulgare) Janczewski 

 in Bull. Akad. Cracov. 1904 p. 23 ; Monographie Grosseil. (1907) 

 478. — 



A R. rubrum L. és R. hortense H e d 1 u n d közt keletkezett 

 kerti középalak. Maghona felett gyenge, elmosódó kör-redője van; 

 virága sárgás-zöld, csészéje medenczeszerű, virításkor kevéssé 

 kiterülő hasábokkal. Tenyésztik Budapesten a Kertészeti intézet 

 gyümölcsösében. 



9/c. Ríbes hortense H e d 1 u n d in Botaniska notiser 1901 

 p. 89, 94. . — Konyhakerti ribiszke. 



5. ábra.' a^ a.^ Ribes rubrum L. ^ virága felsöfnézetben és hosszmetszetben. 

 bi &„ Ribes hortense H e d 1. ^ virága felső nézetben és hosszmetszetben. 



[R. vulgare hortense Lam. Encycl. III (1789) 48. — R. 

 sativum S y m e English bot. ed 3 vol. IV (1902) p. 42 tab. 520. 

 B. rubrum Hort. plurimoruni, — non L. — R. domesticum 

 Jancz. Monogr. Grosseil. (1907) 276, ex parte.] 



Virágzata és levelei majd meztelenedők, majd többé-kevésbbé 

 pelyhesek. Csészéjének hasábjai rónán kiterülőlc, fehéres-zöldesek ; 

 maghona tutején apró 6-szögletes kör-redő van. 



Gömbölyű, édeses-savanyú bogyói többnyire inrosak; vannak 

 azonban hússzínű (f. carneum Berl. in DG. Prodr. III 481), ^nros 

 és fehérrel sávozott (f. variegaium Wallr. Sched. 106) és sárgás- 

 fehér bogyójú (f. leucohaccatum] szinváltozatai. Virít április második 

 felében. 



IV 



lag 



4. §. Calobotrya Spach. Revis. Grossular. in Ann. se. nat. 

 (1835) 20. 



Tüskételen cserjék. Élénk szép színű virágaik murvája arány- 

 nagy s széles, fűnemű vagy hártyás. Rügy pikkelyeik kissé 

 húsosak és bőrszerűek ; végrügyük gyakran virágzattá s nem 

 leveles hajtássá fejlődik. Mezük vagy egyszűre, vagy mirigyes ; 

 sőt némely fajuk egészen meztelen. Ha mirigyes a mezük, 

 e mirigyeik tiszta nyirkúak (glandulae cristaUinae), vagy mézgá- 

 sak (glandulae viscosae). — sohasem olajosak (nunquam oleosae). 



