IRI8-TANULMÁNY0K 75 



aljában egy oldalrügy van ; közülök a fiatalabbik erősen kihajt 

 s ez szolgál rendes körülmények között a rhizoma folytatására, 

 a mikor a csúcsrügyből földfeletti szár alakul Az egész rhizoma 

 sötétbarna, de az oldalrügyek fölött következő internodiumok 

 igen világosbarnák. Végül következik a szár, mely zöldszínü s 

 egyenesen fölfelé tör. Első internodiuma még rövid, de a máso- 

 dik vagy a harmadik már 10 — 12 mm, az azután következő 

 pedig több mint 10 cm hosszú. Az említett számok és méretek 

 természetesen csak egyes esetekre vonatkoznak s többé-kevésbbé 

 ingadozhatnak. Nevezetesen sovány talajban nőtt vagy igen 

 fiatal növények rhizomája gyengébb. 



Az igen hegyes szögből kiinduló oldalhajtáson nyáron több 

 lomblevelet tnlálunk. A lomblevelek 7—15 mm szélesek s 30 — 55 cm 

 hosszúak lehetnek. Egy oldalhajtáson nyáron 5 — 6 kifejlődött 

 lomblevél foglal helyet. A legelsők a leggyengébbek, a csúcs 

 felé ülök fokozatosan erősebbek s nagyobbak, végül azonban 

 ismét rövidebbek következnek, úgy hogy nem a legfiatalabb, 

 hanem az előtte következő első vagy második levél a leghosszabb. 

 A legelsők nyárára már elhalnak. A hüvely alsó része az élő levélen 

 fehér, kissé merev és kemény. Mihelyest a lemez elhal, a 

 rhizomát takaró hüvelyrész elbarnul. Az erek legnagyobb része 

 egyenlő erős; 10 mm széles levélen 10—12 erősebb s közel 

 annyi gyengébb eret olvashatunk. Harántér nem jól látszik s a 

 levél át nem tetsző. 



II. A szár tövén szintén 4 — 5 lomblevelet találunk, melyek 

 nyáron még zöldéinek. Ezek többnyire valamivel rövidebbek 

 mint az oldalhajtásokon lévők s sokszor sarlóalakúan vissza- 

 hajlanak, többnyire anélkül, hogy hegyök ismét előre hajlanék, 

 mint az /. hungarica levelein. Hüvelyrészök igen hosszú, a leg- 

 fiatalabbé többszörösen hosszabb mint a lemezrésze. Ez a levél 

 körülbelül a szár félmagasságáig ér hegyével. A szár fél magas- 

 sága táján ismét levél van s ezen a lemezrész már elenyésző 

 rövid, úgy hogy hegyével csak a szár következő internodiumá- 

 nak fél magasságán ér túl. A fölötte következő fellevél hónaljából 

 végül már virág eredhet. Némely példányon a száron lévő levelek 

 hosszabb lemezzel bírnak, miért is hegyökkel a virágzatot 

 elérik. 



A többé-kevésbbé összenyomott vagy kissé szögletes szár 

 tövétől legcsúcsáig 45 — 70 cm hosszú (kolozsváii példányok az 

 Erdélyi Múzeum - Egyesület herbáriumában). Valamennyi rajta 

 levő levélképlet — a tőleveleken kívül, — igen szorosan hozzá- 

 simul vagy egészen körülfogja a szart. A virágzati ágak is mind 

 hozzásimulnak, a virágok perigóncsöve is többnyire vele együtt 

 egyenesen fölfelé irányult. Mindezért az ágas-bogas /ns-faj októl 

 (1. hungarica^ I. variegata, I. germanica, I. florentina, I. paliida) 

 az I. suhharbata külső termetre rögtön eltér s az /. graminea- 

 val való rokonsági kapcsolat tűnik szembe. 



