IRI8-TANULMÁNY0K 65 



vidékén szintén előfordul, de nem a somogyi homokon, hanem 

 a keszthelyvidéki hegyeken. Legnehezebb azonban s máig sincs 

 végleg eldöntve az a kérdés, hogy a tordai növény igazi 

 /. arenaria-e, vagy pedig I. flavissima s ennélfogva ezt az 

 utóbbi fajt a hazai flóra tagjául tekinthetjük-e vagy nem. 



Simon kai erdélyi flóramuve 516. lapján 1863. sz. alatt 

 a Tordahasadékáról az /. arenaria W. et K. Icones I. tab. 57 

 (1800) van megemlitve. synonym nélkül. Másrészt azonban úgy 

 értesültem, hogy a tordai növényt egy külföldi cseregyűjtemény- 

 ben /. flavissima Pali. néven adták ki. A Haynald-féle 

 herbáriumban van egy „Iris flavissima Jcq.", melvet Wolff J. 

 1882. V. gyűjtött Tordán. Ugyancsak Wolff 1890-ben is gyűj- 

 tötte a növényt, még pedig szintén Tordán, mészsziklákon s 

 most már „Iris flavissima Besser" névvel jelölte azt Az 

 1882. évi gyűjtés czimlapján az a megjegyzés olvasható, hogy 

 a növényt Janka ismerte fel I. flavissima-nak. R i c h t e r 

 Aladár gyűjteményében egy tordai Iris, Barth J. 1902. 

 V. 16-i gyűjtése és határozása, I. furcata M. B. néven is sze- 

 repel. 



Látnivaló, hogy egyszerre több. megoldásra váró kérdés 

 tornyosul fel. Hogy azokat lehetőleg jól megoldhassuk, először 

 is magával a növénynyel ismerkedjünk meg a lehető legrészlete- 

 sebben, alföldi példányok alapján, még pedig nem csak florisztikai 

 és rendszertani, hanem morfológiai és ontogenetikai kérdések 

 alapos tisztázását is keressük. 



L A rhizoma a nagyobbtermetű /ris-fajok rhizomájától már 

 csak méreteinél fogva is jól megkülönböztethető. Ámde az 

 aprótermetű hazai fajok rhizomájától is eltér, úgy hogy egy 

 hazai faj rhizomájával sem téveszthető össze — a kérdéses tordai 

 növény kivételével. A fökülönbség az aprótermetű /. ruthenica, 1. 

 humilis és /. graminea^ valamint az /. pumila rhizomájával 

 szemben az, hogy az indaszerű oldalágak sem nagyon hegyes 

 szög, sem 40 — 45°, hanem aránylag a legtompább szög, még 

 pedig közel 90" alatt ágaznak el s 3 — 4 cm hosszúak. Ennek 

 következménye az, hogy az oldalágak levélcsomói egymástól és 

 a főtengely leveleitől távol esnek s egymást be nem árnyé- 

 kolják. 



A főtengelyen egymásra következik több évi hajtás. Mind- 

 addig, mig a csúcsrügy az évi hajtás gyengeségénél fogva föld- 

 feletti szárrá nem alakul át, a csúcsrügy egyszerűen a rhizoma 

 egyenes folytatására szolgál, azaz belőle lesz a jövő évi rhizoma- 

 hajtás. Ez esetben a rhizoma monopodiáHsan terjed s a rhizoma- 

 hajtást meddőnek mondhatjuk. A meddő rhizomahajtás henger- 

 alakú, 2 — 7 mm vastag s 1 — 3 cm hosszú, indaszerű. Mihelyest 

 a rhizomahajtás kellőképen megerősödik, csúcsrügye földfölötti 

 szárrá alakul át s a rhizoma oldalrügy révén folytatódik. Az ilyen 

 hajtást termőnek mondhatjuk. A termő hajtás rendszerint rövid, 



