62 RÓNA JENŐ 



vidékökhezi viszonyaik" czimú értekezésében mondja : „Azonbíin 

 az ember mit nem áldoz sokszor hajlandóságainak s szenvedé- 

 lyének ? és miért ne tenné azt szintén a tudomány kedvéért is ? 

 minekutánna a tudományos rovarásznak fáradhatlansága amúgy 

 sem indul nyereségvágyból, hanem azon nemes ösztönből, mely- 

 nél fogva a tudományoknak is áldozni, a közjóhoz valamivel 

 járulni kíván és a szép természetet szintúgy annak végetlen 

 bölcseségű, jóságos teremtőjét munkálataiban megismerhesse és 

 tisztelhesse. Egyedül ez jutalma a tudományos és egyszersmind 

 erkölcsös embernek". A tudománynak minő önzetlen szeretete 

 sugárzik ki ezen sorokból. 



Munkásságának eredménye ama négy értekezés, melyet a 

 magyar természetvizsgálók VI. pécsi nagygyűlésén 1845-ben 

 mutatott be. Ezek : Pécsnek lepkéi és vidékökhezi viszonyaik. 

 Pécs és környékének viránya. Baranyának fanemei. A gyümölcs- 

 tenyésztés jelen állapota Pécs környékén. 



Nendtvich Tamást a természettudomány minden ága érde- 

 kelte. Munkásságának súlypontja azonban a botanikára esett. 

 Gyűjteménye a nemzeti múzeumba került. 



Pécs flóráját tárgyaló értekezésében 1100 növénynél töb- 

 bet sorol föl, daczára, amint mondja „Flóra növendékei felke- 

 resésében Baranyának alig vizsgálám meg még csak hatod 

 részét", „Baranyának fanemei" czimű értekezésében Baranya 

 fáiról számol be. Az összegyűjtött, meghatározott fajok szárított 

 példányait akkor be is mutatta. Ezt a fagyűjteményt a püspöki 

 könyvtárban mai napig megőrizték. 



Nendtvich kiváló gyümölcstermelő is volt ; Baranya vár- 

 megye 1840-ben e téren elért eredményekért közgyűlésileg kitün- 

 tette. Három nagy gyümölcsös kerttel bírt, melyekből jókora részt 

 botanikai kertül használt. 



A növénytan iránti szeretetet gyermekeibe is beoltotta. Sad- 

 ler József ugyancsak 1845-ben a természettudósoknak Pécsett 

 tartott gyűlésén a kosborneműekről szóló értekezésében mondja: 

 „Ide járul még azon növényekre nézve classzikus föld, mellyen 

 jelenleg összegyülekeztünk s mellyet már régen, jelenlevő ügy- 

 felünk Nendtvich Tamás pécsi gyógyszerész az ő szinte 

 olly munkás, mint tanult fiaival és segédeivel, kikben a Termé- 

 szeti tudományok iránti szeretetet kifejteni tudta, annyira kizsákmá- 

 nyolt, hogy orvosdoctor Nendtvich Pesten inaugurális érteke- 

 zésében Pécs vidékének növényeit előszámlálhatá, mellyek között 

 számos kosborneműek, több ritka és egy egészen új faj találtatik". 



Sadler itt Nendtvich Károlyra, az 1892-ben elhunyt 

 műegyetemi tanárra gondolt, ki fiatalabb éveiben, 1836-ban adta 

 ki a következő értekezését : „Enumeratio plantarum in territorio 

 Quinque-Ecclesiensi sponte crescentium, praemisso tractatu gene- 

 ráli de natura geognostica montium deque situ, climate et vege- 

 tatione ejusdem regionis, Budae 1836." Nendtvich Károly 

 e munkában jórészben az atyja által elért eredményeket adja 



