118 RAPAICS RAYMUND 



kikölcsönzéséért köszönetet mondok Zahlbruckner, Filarszky, 

 Mágocsy-Dietz és Richter uraknak. 



Ide iktatom továbbá az akvilégiákra vonatkozó főbb mun- 

 kákat, illetve dolgozatokat : 



Baker: Synopsis of tlie known Form of Aquilegia. Gar- 

 dener Chronicle (1878). 19, 20, 76, 111, 203. 



Borbás: Az Aquilegiák rendszere és földrajzi elterjedése. 

 Értekezések a természettudománvok köréből. 1882. (Szerző saját 

 referátuma: Bot. Centralbl. (1882) 269; (1883) 363—364.) 



Borbás: Az európai havasok meg az Aquilegiák szerve- 

 zete között levő összefüggés. Földrajzi Közlemények (1884) 

 433—439. (Szerző saját referátuma: Bot. Centralbl. (1886) 

 328-330.) 



Celakovsky: Vergrünungsgeschichte der Eichen von 

 Aquilegia. Bot. Centralbl. (1882) 331-342, 372—382. 



Hollós: Adatok a Ranunculaceák rhizomáinak alak- és 

 szövettanához (1892) 8, 11, 16, 19, 22. 



Marié: Recherches sur la structure des Renoncolacées. 

 Ann. des Se. Nat. Bot. (1885) 113—115. 



M e y e r : Beitráge zur anatomischen Systematik der Ranun- 

 culaceen. Wigand's Bot. Heft (1885) 3—50. 



Morren: Monographie des Aquileges. La Belgique Horti- 

 cole (1854) 1—11. 



P a X : Metamorphogenese des Ovulums von Aquilegia. Flóra 

 (1882) 307—316. 



Prantl: Die Ranuuculaceen. Die natürl. Pflanzenfam. 

 III. 2. (1888) 43—66. 



S 1 e r e d e r : Systematische Anatomie der Dicotyledonen 

 (1899) 16—23. 



Treviranus: De Delphinio et Aquilegia observationes 1817. 



Z i m m e t e r : Verwandtschafts- Verháltnisse und geogra- 

 phische Verbreitung der in Európa einheimischen Arten der 

 Gattung Aquilegia. 1875. 



2. Az akvilégiák szervezete. 



A gyökér erős, évelő. Kívül paraszövet fedi, a mely réteg a 

 metadermás boglárkaféle gonoszokkal szemben (például Aco- 

 nitum, Deljyhinmm) megkülönböztető jegy. Feltűnő jelenség a 

 gyökérben az, hogy a fanyalábok rendkívül laza szerkezetűek : 

 majd mindenik faedény magában áll egy csomó parenhymás sejt 

 között, továbbá, hogy az endodermisz nagyon gyenge. A gyökér 

 anatómiája alapján a fajok egymástól meg nem különböztet- 

 hetők, valamint ezen az alapon rokonsági csoportokba sem lehet 

 az egyes fajokat összefoglalni, a mint különben ezt a körülményt 

 már Marié feljegyezte. 



Az elvénhedt gyökereket kívülről a paraszövet egyre job- 

 ban és jobban pusztítja, élihez járul, hogy a bélben is kelet- 



