NÉHÁNY BEVÁNDOROLT NÖVÉNYÜNK 147 



rózsaszínűek, hosszú, vékony kocsány emeli ki őket a víz fölé. Virág- 

 zásra valószínűleg az alacsony vízállás késztette a növényt, mely nagy- 

 részben szárazra került. 1900-ban áivizzel a pinnyédi állóvizekbe is 

 eljutott. Gombocz Endre a sopronmegyei S^erdahelyröl említi az 

 Elodeát, hol a vasúti töltés melletti pocsolyákban lelte (Gombocz 

 E. : Sopronmegye flórája. 1906, p. 80). 



1893-ban Aranyosmaróton, a Migazzy-park egyik nairy halas- 

 tavában aka-ltam reá. A tavat teljesen betöltötte (Termtud. Közi. 

 1893, p. 51). Folytonos irtással sikerült innen kipusztítani. A park 

 egy máíik nagy halastavában azonban most is él. Már lö93-ban 

 kutattam e növény eredete után. Az akkori fökertész azt mondotta, 

 hogy mikor 10 évvel ezelőtt bold. gróf Migazzy Vilmos szol- 

 gálatába lépett, az Elodeát már ott találta. Tehát 1883-ban, mikor 

 Pozsonyhan Degen megtalálja, már Aranyosmaróton hosszabb ideje 

 lehetett. E nyáron báró Amhrózy István né ö Méltóságától, az 

 uranyosmaróti Elodea eredetéről a következő magyarázatot hallottam. 

 Tudvalevő, hogy báró Ambrózy István né bold. édesatyja 

 gróf Migazzy Vilmos szenvedélyes haltenyésztő volt, ki aranyos- 

 maróti parkjában mintahalgazdaságút folyiatott. 30 — 35 évvel ezelőtt 

 kapta e növényt Németországból angolnaszállitmánnyal. A növényke 

 nagyon megtetszett neki és készakarattal ültette el egyik tavában. 



Miiiilebböl következik, hogy az Elodea nem 1882-ben került 

 először hazánkba, hanem már a 70-es években. Hogy innen terjedüi 

 nem tudott, annak magyarázata, hogy a halastó, melyben az Elodea 

 Aranyosmaróton él, teljesen elzárt medencze, melynek nincs lefolyása 

 nagyobb víz felé. A kis Zsitva-csatorna pedig, melybe a halastónak 

 vi^e folyik, eléggé sebes víz, nincsenek csendes vizű öblei és holtágai. 



A mily rohamosan terjeszkedett Európaszerte. terjeszkedésében 

 újabban csökkenés tapasztalható. Mivel Európába csakis a termös 

 viráiíú Elodea jutott, ivarosán nem is szaporodhatik. Hogy miért álla- 

 podott meg vegetatív szaporodása, arra elfogadható magyarázatot még 

 nem kaptunk. 



(A szakosztálynak 1908 november hó 11-én tartott üléséből.) 



