200 



FUCSKO M. 



zása körül inár nagyon sok szó esett s a melylyel a hosszas 

 vita után kialakult nézeteket reprodukálva, az összes phisiologiai 

 munkák sokszor külön fejezetben foglalkoznak. 



A hüvely felnyilása a két kopács torziós törekvésének ered- 

 ménye, többnyire pillanatnyi lefolyású, miközben a magvak 

 gyakran több méter távolságra eldobatnak ; legtávolabb esnek 

 le a termés csúcsi részéből való magvak, mert a csavarodási 

 lendület legnagyobb a kopácsok szabad végén. 



A torziós törekvést a sejtfalak száradásával járó vízvesz- 

 teség váltja ki, s minthogy ez a törekvés ellentett irányban érvénye- 

 sül, a kopácsok között nagy feszültség áll elő, mely abban a pilla- 

 natban, midőn az elválási szövet ellenállóképességét túlhaladja, 

 felnyilásra készteti a termést. 



A felnyílás intenzitása attól függ, hogy milyen nagyra 

 fokozódott a feszültség a felnyílás pillanatáig. Itt két tényező 



19. ábra. Cytisus nigricans L. 



k, a rostrcteg külső sklereid része ; r, rostrészlet. Keresztmetszet. 



szerepel, egyik a kopácsok csavarodó-, a másik az elválási szö- 

 vet ellenállóképessége. Az előbbi főleg a rostréteg sajátságos 

 szerkezetén alapul, az utóbbit az elválási szövet bizonyos részei- 

 nek elkutinosodása, részben elfásodása fokozza. Ez a két saját- 

 ság szoros correlationális viszonyban von egymással, a mi a 

 magvak elterjesztésében rendkívül fontos tényező, mert akár az 

 egyik, akár a másik képesség gyengül, a felnyilás intenzitása 

 megcsappan. Az elválási szövet elkutinosodásának vagy elfáso- 

 dásának biológiai jelentősége immár világosan áll előttünk. 



A feluyiíás mechnnismusának anatómiai megokolását leg- 

 először H i 1 d e b r a n d ^ és vele egy időben S t e i n b r i n c k'^ 

 kísérelte meg. 



Hildebrand a Litpimts luteus L. termésén szerzett tapasz- 

 talatok alapján a felnyílást a fásodott rostok nagyfokú összehú- 

 zódásának tulajdonítja és a kopácsok becsavarodását a rostok 

 ferdeirányú elhelyezkedésére vezeti vissza. A rostok és a kívülök 



1 Id. mü. 



* Uiiters. über die aaat. Urs. d. 



1873. Bonn. 



Aufspr. d. Früchte. — Inaug.-Diss. 



